Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Frøplanter

*Frøplante kan også bety en liten plante like etter spring fra frøet.*

| Frøplanter
 |
| --- |
| Hvit nøkkerose (blomsterplanter)
 |
| Nomenklatur |
| Spermatophyta
 |
| Populærnavn |
| frøplanter |
| Hører til |
| karplanter, landplanter, grønne planter, planter, eukaryoter |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca 260 000
 |
| Inndelt i |
| * nakenfrøete planter
* blomsterplanter
 |

**Frøplanter** er en gruppe av planter som har det til felles at de formerer seg ved hjelp av frø. Denne gruppa består av to klart atskilte grupper; nakenfrøete planter og blomsterplanter (dekkfrøete planter). Langt de fleste frøplantene tilhører blomsterplanene (ca 260 000 arter) som skilles fra de nakenfrøete (ca 950 arter) bl.a. ved at de produserer blomster.

## Beskrivelse

Frøplantene er en delgruppe av karplantene og har to viktige evolusjonære nyvinninger som gir dem store fordeler foran de andre karplantene, karsporeplantene som bregner, sneller og kråkefotplanter: pollenkorn og frø. Pollenet frigjør frøplantene fra behovet for vann ved befruktning og frøet gjør at den nye planta ikke umiddelbart er avhengig av vann for å vokse opp. I tillegg kommer at gametofytten er avhengig av og får næring fra sporofytten. Til sammen gir dette mye større sjanse for vellykka reproduksjon.

## Evolusjon

Det er funnet fossiler av planter som hadde frø tilbake til 385 millioner år siden (devon) Progymnospermophyta. Fra disse gruppene evolverte de nålevende frøplantene og de nå utdødde frøbregnene. De nakenfrøete skilte lag fra blomsterplantene for ca 350 millioner år siden.

## Taksonomi

De to tradisjonelle gruppene av frøplanter; nakenfrøete og blomsterplanter, er klart atskilte blant annet ved at den sistnevnte har evolvert organet blomst. Blomsterplantenes monofyli har det lenge vært bred enighet om. Når det gjelder de nakenfrøete derimot, er det fortsatt stor uenighet. Det er stor grad av enighet om grupperingen i fire tempeltre, gnetofytter, konglepalmer og bartrær, men det er fortsatt diskusjon om hvordan slektskapet mellom disse gruppene er.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *frøplanter* i Encyclopedia of Life

* (en) *frøplanter* hos Fossilworks

* (en) *frøplanter* hos ITIS

* (en) *frøplanter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Spermatophyta* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Spermatophyta* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Plant Systematics.org fra University of Maryland.
# Påskeliljefamilien

| Påskeliljefamilien
 |
| --- |
| *Amaryllis belladonna* |
| Nomenklatur |
| Amaryllidaceae J.St.-Hil. |
| Populærnavn |
| påskeliljefamilien, narsissfamilien |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | karplanter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Orden | aspargesordenen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | over 1600
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * Agapanthoideae
* Allioideae
* Amaryllidoideae
 |

**Påskeliljefamilien** (Amaryllidaceae) er en plantefamilie i aspargesordenen. I APG III- og APG IV-systemene er familien utvidet i forhold til eldre systematikk ved at tre eldre familier Agapanthaceae, Alliaceae (løkfamilien) og Amaryllidaceae (narsissfamilien) er slått sammen. Artsdatabanken kalte tidligere den utvidede Amaryllidaceae for løkfamilien, før de endret navnet til påskeliljefamilien.

Artene er for det meste flerårige urter med løk. Bladene er linjeformede, og blomstene er tvekjønnede, symmetriske og sitter i skjermer på stilken. Amaryllidoideae har oversittende blomster, mens de to andre underfamiliene har undersittende blomster. De er utbredt i de fleste landområder. Alle arter som vokser naturlig i Norge, tilhører løkslekta (*Allium*). Familien omfatter mange prydplanter og grønnsaker.

## Kilder

* «Amaryllidaceae». APWEbsite. Besøkt 4. november 2016.
* The Angiosperm Phylogeny Group III (2009). «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG III». *Botanical Journal of the Linnean Society*. 161 (2): 105-121. doi:10.1111/j.1095-8339.2009.00996.x.
* The Angiosperm Phylogeny Group IV (2016). «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV». *Botanical Journal of the Linnean Society*. 181: 1-20. doi:10.1111/boj.12385.
* M.W. Chase, J.L. Reveal og M.F. Fay (2009). «A subfamilial classification for the expanded asparagalean families Amaryllidaceae, Asparagaceae and Xanthorrhoeaceae». *Botanical Journal of the Linnean Society*. 161 (2): 132–136. doi:10.1111/j.1095-8339.2009.00999.x.
* Påskeliljefamilien i Artsdatabanken. Besøkt 8. november 2016.
* «Amaryllidaceae». *Euro+Med Plantbase - the information resource for Euro-Mediterranean plant diversity*. Besøkt 8. november 2016.

## Eksterne lenker

Ulike blomstertyper i påskeliljefamilien: A: *Crinum*, B: *Narcissus*, C: *Sprekelia*, D: *Agapanthus*, E: *Allium*, F: *Tristagma*
* (en) *påskeliljefamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *påskeliljefamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *påskeliljefamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *påskeliljefamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *påskeliljefamilien* hos Dyntaxa

* (en) *påskeliljefamilien* hos Fossilworks

* (en) *påskeliljefamilien* hos ITIS

* (en) *påskeliljefamilien* hos NCBI

* (en) *påskeliljefamilien* hos The International Plant Names Index

* (en) *påskeliljefamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Amaryllidaceae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
# Barthélemy Charles Joseph Dumortier

| Barthélemy Charles Joseph Dumortier |
| --- |
|  |
| Født | 3. apr. 1797 Tournai |
| Død | 9. juli 1878   (81 år) Tournai |
| Beskjeftigelse | Botaniker, bryolog, politiker, pomolog, plantesamler, naturviter, kommentator  |
| Embete | * Medlem av Representantkammeret (1831–1847)
* medlem av Representantkammeret (1848–1878)
* statsminister (Belgia) (1872–)
* president (Société royale de botanique de Belgique, 1862–)
 |
| Utdannet ved | Collège Stanislas de Paris |
| Parti | Det katolske parti |
| Nasjonalitet | Belgia |
| Medlem av | * Académie royale des sciences, des lettres et des beaux-arts de Belgique
* Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina
 |
| Utmerkelser | Iron Cross Kommandør av Sankt Gregor den stores orden Storbånd av Leopoldsordenen |
|

---

Barthélemy Charles Joseph Dumortier på Commons |

**Barthélemy Charles Joseph Dumortier** (født 3. april 1797 i Tournai, død 9. juni 1878), var en belgisk botaniker og politiker.

Taksa han har beskrevet, gis det forkorta autornavnet **Dumort**.
Blant disse er agavefamilien, bartrær, buksbomfamilien, bøkefamilien, hortensiafamilien og søtvierordenen.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Urt

Kamilleblomst
**Urt** er en fellesbetegnelse for en rekke plantearter, men i hovedsak planter som brukes til mat, smakstilsetninger, medisiner eller parfymer. Botanisk er det planter som produserer en stengel som ikke er vedaktig, og som formerer seg med frø og dør tilbake (visner om vinteren) etter endt vekstsesong. Urter kan imidlertid være både ett- og flerårige planter. Noen er giftige, mens andre kan være spiselige.

Begrepet «urteaktig» brukes om plantedeler uten vedaktig stengel og om unge planteskudd hvor stengelen ennå ikke har blitt vedaktig. Også planter som danner feltsjiktet i en skog og er lavere enn 30 cm kalles ofte urter innen vegetasjonsøkologien.

Statens legemiddelverk klassifiserer alle urter som legemidler, med unntak av de som blir klassifisert som handelsvare i den såkalte «urtelisten» i Forskrift om legemiddelklassifisering. Noen urter er reseptpliktige.

## Eksempler på urter

* Planter som danner beitegrunnlag for husdyr og villdyr
* Planter som dyrkes på grunn av sine legende eller lindrende egenskaper, se medisinske urter
* Planter som brukes i ulike former for mat og drikke på grunn av sin spesielle aroma, se krydderurter

## Eksterne lenker

* Forskrift om legemiddelklassifisering
* Anti-inflammatory Spices
* Søkbar digitalkopi av *Den store urteboken : dyrking, mat, skjønnhet, helse, dekorasjoner* av Lesley Bremness, utgitt av Gyldendal 1990
# Flerårig plante

Geitrams er en flerårig urt.
En **flerårig plante** eller **perenn** (latin *perennis*, «evig») er en plante som lever lenger enn to år. Slike planter kan være urter, busker eller trær. Urtene har ofte en stengel som visner og dør når været blir kaldt eller tørt. Rotsystemet overlever vinteren eller tørketida, og planten skyter på nytt når forholdene blir rette.

De fleste flerårige planter er *polykarpe*, det vil si at de blomstrer flere ganger. Men det finnes også *monokarpe* planter som vokser i flere år før de blomstrer én gang og dør, for eksempel Amerika-agave.

Flerårige urter som dyrkes som prydplanter kalles på norsk for *stauder*.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Pantropisk

Kokospalme har en pantropisk utbredelse
Florarikene
**Pantropisk** er et begrep som brukes i biogeografien for en utbredelse som omfatter alle tropiske områder.

Dyr med pantropisk utbredelse er for eksempel ormepadder og sjøkyr. Viktige pantropiske plantefamilier er palmer, konglepalmer, laurbærfamilien, pepperfamilien, Dilleniaceae, pasjonsblomstfamilien, kattostfamilien, myrtefamilien, Combretaceae, sumakfamilien, fagerblomstfamilien, orkidéfamilien, Sapindaceae, Annonaceae, Lecythidaceae, Loganiaceae, Melastomataceae, Ochnaceae, balsamfamilien, sapodillefamilien, ibenholtfamilien, mahognifamilien, akantusfamilien, Proteaceae, Malpighiaceae, Phyllanthaceae, Clusiaceae, vortemelkfamilien, trompettrefamilien, myrkonglefamilien, Marantaceae og ingefærfamilien.

Det **neotropiske** området omfatter i dyregeografien Amerika fra sørlige Mexico og Karibia til sørspissen av Sør-Amerika. I plantegeografien er det neotropiske florariket litt mindre ettersom de kjølige områdene lengst sør regnes til det antarktiske florariket.

Det **palaeotropiske** florariket omfatter i plantegeografien de tropiske områdene i Afrika og Asia inkludert øyer som Madagaskar, Sri Lanka, Sundaøyene, Filippinene, Ny-Guinea og Ny-Caledonia og de fleste mindre øyene i Det indiske hav og Stillehavet. New Zealand regnes noen ganger hit, men oftere til det antarktiske florariket.

De tropiske delene av Australia regnes i dyregeografien til den australasiatiske sone og i plantegeografien til det australske florariket.

## Litteratur

* O. Gjærevoll (1992). *Plantegeografi* (2 utg.). Tapir. s. 54–61. ISBN 82-519-1104-4.
* A. Takhtajan (1986). *Floristic Regions of the World* (PDF). Oversatt av T.J. Crovello og A. Cronquist. University of California Press. ISBN 0-520-04027-9.

Autoritetsdata
# Hakelilje

| Hakelilje
 |
| --- |
| *Crinum latifolium* |
| Nomenklatur |
| *Crinum* L. |
| Populærnavn |
| hakeliljer, krinoner |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Orden | aspargesordenen  |
| Familie | påskeliljefamilien  |
| Underfamilie | Amaryllidoideae  |
| Tribus | Amaryllideae  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 180
 |
| Habitat
 | terrestrisk, akvatisk
 |
| Utbredelse
 | tropiske og subtropiske strøk
 |
| Inndelt i |
| * *Crinum americanum*
* *Crinum asiaticum*
* *Crinum bulbispermum*
* *Crinum calamistratum*
* *Crinum moorei*
* *Crinum pedunculatum*
* *Crinum procerum*
* *Crinum thaianum*
* *Crinum xanthophyllum*
 |

**Hakeliljer** er en gruppe enfrøbladete planter i påskeliljefamilien.
De har store, iøynefallende blomster på bladløse stammer. De utvikler seg fra løker.
De finnes langs sidene på bekker og innsjøer.

Sumpliljer er medlemmer av denne gruppen som blir kultivert som prydplanter på grunn av sine attraktive blomster.
Flere arter brukes som akvarieplanter.

## Eksterne lenker

* (en) *Hakeliljer* i Encyclopedia of Life

* (en) *Hakeliljer* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Hakeliljer* hos ITIS

* (en) *Hakeliljer* hos NCBI

* (en) *Hakeliljer* hos The International Plant Names Index

* (en) *Hakeliljer* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Crinum* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Crinum* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Crinum* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Monotypisk taxon

Bjørkefink (*Fringilla montifringilla*) er et eksempel på en **monotypisk art**, altså en art som kun eksisterer i kraft av nominatformen. Foto: Pierre Dalous, 2013
**Monotypisk taxon** er en betegnelse som brukes i biologisk systematikk om taxa som bare omfatter én type. En monotypisk slekt er således en slekt som kun består av én art, mens en monotypisk art er en art som kun består av nominatformen, altså uten andre underarter. Et monotypisk taxon er således innenfor biologien et begrep som beskriver at det nærmeste lavere taksonomiske nivået kun består av ett taxon.

Begrepet *monotypisk* benyttes ofte når flora og fauna beskrives, men det kan også benyttes i andre sammenhenger. Et eksempel på bruken er den monotypiske slekten *Lycaon*, som kun består av den ene arten afrikansk villhund (*Lycaon pictus*). Likeledes er bjørkefink (*Fringilla montifringilla*) en monotypisk art, fordi den kun består i kraft av nominatformen.

## Motsatser

Det motsatte av monotypisk (solitær, enslig) er polytypisk (mange, flertallig), et begrep som refererer til et taxon som har mer enn en undergruppe, på et lavere systematisk nivå. Et eksempel på et polytypisk taxon er arten ulv (*Canis lupus*), som består som en rekke underarter i tillegg til nominatformen.

I tillegg finnes begrepet oligotypisk (fåtallig), som refererer til et taxon som har mer enn én undergruppe på et lavere systematisk nivå, men kun noen få. Et eksempel på et oligotypisk taxon er arten bushhund (*Speothos venaticus*), som består som kun tre underarter. Dette begrepet blir imidlertid sjeldent benyttet, men forstavelsen *oligo-* (som betyr få, fåtallig, lite(n) eller mangelfull) er mye benyttet innen biokjemi og medisin.

## Se også

* Biologisk type
* Biologisk systematikk

## Referanser
# JSTOR

**JSTOR** (forkortelse for *Journal Storage*) er en amerikansk database for vitenskapelige tidsskrifter, særlig innen humanistiske fag og samfunnsvitenskaper. Databasen drives av en allmennyttig organisasjon, men er en betalingstjeneste. JSTOR ble etablert av Andrew W. Mellon Foundation i 1995 og gjør det mulig å søke i digitaliserte utgaver av flere hundre kjente tidsskrifter tilbake til 1665.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) JSTOR – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# PubMed

| PubMed |
| --- |
|  |
| Nettsted | pubmed.ncbi.nlm.nih... (en) pubmed.g (en) |
| Type nettsted | Nettsted, søkemotor, medisinsk database, bibliografisk database, database  |
| Tilgjengelige språk | engelsk |
| Eier(e) | United States National Library of Medicine National Center for Biotechnology Information |
| Lansert | 1997 |

**PubMed** er en søkemotor som gir tilgang til sammendrag fra den bibliografiske databasen Medline. Den er gratisversjonen av Medline. PubMed er verdens største database innen medisin, sykepleie, odontologi, veterinærmedisin, helsestell og preklinisk vitenskap. Den har referanser til artikler fra ca. 4 800 tidsskrifter internasjonalt fra 1966 og fremover. De fleste referansene har engelsk sammendrag. PubMed oppdateres daglig.

Medline har bibliografidata for artikler fra mer enn 18 millioner vitenskapelige tidsskrifter fra 1948 og frem til i dag.

## PMID

Artiklene i PubMed er indeksert med PMID-nummer (PubMed Identifier) som forenkler søk og oppslag på henvisninger, referansestoff og -studier. I 2005 var mellom 15 og 16 millioner artikler indeksert og antallet øker med ca. 1 million årlig.

## Finansiering

PubMed finansieres av United States National Library of Medicine (NLM) som i sin tur finansieres av National Institutes of Health.

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Offisielt nettsted

* (en) PubMed – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Bruk av PMID for å forenkle artikkelreferanser
# Skjermlilje

| Skjermlilje
 |
| --- |
| *Agapanthus africanus* |
| Nomenklatur |
| *Agapanthus* L'Her. |
| Populærnavn |
| skjermlilje |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Orden | aspargesordenen  |
| Familie | påskeliljefamilien  |
| Underfamilie | Agapanthoideae  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 9
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | sørlige Afrika
 |
| Inndelt i |
| * *Agapanthus africanus*
* *Agapanthus campanulatus*
* *Agapanthus caulescens*
* *Agapanthus coddii*
* *Agapanthus dyeri*
* *Agapanthus inapertus*
* *Agapanthus nutans*
* *Agapanthus praecox*
* *Agapanthus walshii*
 |

**Skjermlilje** (*Agapanthus*) er den eneste slekta i underfamilien Agapanthoideae i påskeliljefamilien. I eldre systematikk tilhørte slekta liljefamilien, og den har også vært regnet til en egen familie, Agapanthaceae.

Artene er flerårige urter med linjeformede blad og oppsvulmede jordstengler. De trompetformede, blå blomstene sitter i skjermer på enden av en lang blomsterstengel. Slekta hører hjemme i sørlige Afrika. De dyrkes i hager og parker, spesielt hybrider og kultivarer av *Agapanthus praecox*, ofte feilaktig kalt *A. orientalis*. Skjermlilje finnes forvillet i mange land. Planten er ikke særlig hardfør, og i Norge dyrkes den helst i potter som tas inn om vinteren.

## Kilder

* «Agapanthoideae». APWEbsite. Besøkt 6. november 2016.
* «*Agapanthus*». *The Plant List*. Besøkt 6. november 2016.
* *Den store hageboken*. Det Beste. 1973. s. 406. ISBN 82-7010-019-6.
* T. Kristoffersen (1970). *Stueplantene i farger*. Aschehoug. s. 161.

## Eksterne lenker

* (en) *Skjermlilje* i Encyclopedia of Life

* (en) *Skjermlilje* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Skjermlilje* hos ITIS

* (en) *Skjermlilje* hos NCBI

* (en) *Skjermlilje* hos The International Plant Names Index

* (en) *Skjermlilje* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Agapanthus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Agapanthus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Agapanthus* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Allioideae

| Allioideae
 |
| --- |
| *Allium roseum* er vanlig i hele middelhavsområdet
 |
| Nomenklatur |
| Allioideae Herb. |
| Populærnavn |
| «løkfamilien» |
| Klassifikasjon |
| Rike | planter  |
| Gruppe | karplanter  |
| Gruppe | blomsterplanter  |
| Gruppe | enfrøbladete planter  |
| Orden | aspargesordenen  |
| Familie | påskeliljefamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 950
 |
| Utbredelse
 | store deler av verden, men mangler i Oseania og de fleste tropiske områder
 |
| Inndelt i |
| * *Allium*
* *Ancrumia*
* *Beauverdia*
* *Erinna*
* *Gethyum*
* *Gilliesia*
* *Ipheion*
* *Leucocoryne*
* *Miersia*
* *Nothoscordum*
* *Schickendantziella*
* *Solaria*
* *Speea*
* *Trichlora*
* *Tristagma*
* *Tulbaghia*
* *Zoellnerallium*
 |

**Allioideae** er en underfamilie i påskeliljefamilien (Amaryllidaceae). Denne gruppen ble tidligere regnet som en egen familie Alliaceae med norsk navn «løkfamilien».

Artene er flerårige urter med mellomstore, undersittende blomster som sitter i en skjerm. Mange av artene har en sterk løklukt som skyldes svovelforbindelser. Flere arter i løkslekta (*Allium*) er viktige grønnsaker. Både *Allium* og noen andre, som *Nothoscordum*, *Leucocoryne* og *Ipheion uniflorum*, dyrkes som prydplanter i hager.

## Delgrupper

Allioideae omfatter rundt 950 arter som fordeles på 17 slekter og 4 stammer. De 4 stammene er:

* Allieae omfatter bare løkslekta (*Allium*) med 800–850 arter, hvis en inkluderer *Caloscordum*, *Milula* og *Nectaroscordum* i *Allium*. Disse plantene har løk og er utbredt på den nordlige halvkule og i Sør-Afrika.
* Gilliesieae omfatter 9 slekter med omtrent 20 arter i Sør-Amerika.
* Leucocoryneae omfatter 6 slekter med omtrent 60 arter i Sør- og Mellom-Amerika, Mexico og sørlige USA.
* Tulbaghieae omfatter bare slekta *Tulbaghia* med 22 arter i sørlige Afrika. Disse plantene har jordstengel.

## Kilder

* «Allioideae». APWEbsite. Besøkt 5. november 2016.
* M.W. Chase, J.L. Reveal og M.F. Fay (2009). «A subfamilial classification for the expanded asparagalean families Amaryllidaceae, Asparagaceae and Xanthorrhoeaceae». *Botanical Journal of the Linnean Society*. 161 (2): 132–136. ISSN 1095-8339. doi:10.1111/j.1095-8339.2009.00999.x.

## Eksterne lenker

*Leucocoryne ixioides* fra Chile
* (en) *Løkfamilien* hos NCBI

* (en) *Løkfamilien* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Allioideae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Allioideae* – detaljert informasjon på Wikispecies