Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Befolkning

En **befolkning** er en mengde mennesker, eller organismer av en særskilt art, innen et spesielt avgrenset område og/eller en sosialt eller etnisk definert gruppe.

Begrepet «befolkning» kan brukes i forbindelse med stedets eller gruppens størrelse (se folketall), sammensetning/identitet (se etnisitet) eller økonomiske/sosiale forhold (se sosiologi).
Demografi er studiet av befolkningen og dens utvikling.
Selve ordet demografi kommer fra det greske ordet *demos* (folk) og *grafi* (skrive) og betyr befolkningsbeskrivelse.

## Norsk befolkningsstatistikk

Ved den første fullstendige folketellingen i Norge 1769 hadde landet 723 618 innbyggere. Folkemengden viste svært liten vekst frem til 1814, men deretter fulgte en tiårsperiode med mer enn 1,7 % årlig vekst, den sterkeste vekst i landets historie. Folkemengden ble praktisk talt fordoblet 1815–65; den første millionen ble passert 1822, den neste 1890. Veksten ble vesentlig redusert fra 1860-årene, i første rekke som følge av utvandringen til Amerika.

1942 passerte folkemengden 3 millioner, i 1975 4 millioner og i oktober 2000 passerte folkemengden 4,5 millioner, og ved inngangen til 2005 hadde landet 4 606 363 innb. Fra 2005 til 2010 er befolknigen økt til 4 676 305 det vil si en vekst på ca. 70 000

I 1970-årene ble folketilveksten betydelig lavere enn tidligere, 0,5 % årlig mot 0,9 % og 0,8 % i hhv. 1950- og 1960-årene. Den årlige tilveksten ble ytterligere redusert i 1980-årene og var i perioden 1980–90 som helhet 0,4 % årlig. Lavest var tilveksten i 1984 (0,28 %). Siden har befolkningsveksten igjen økt, men den er noe varierende, i første rekke som følge av svingninger i nettoinnflyttingen fra utlandet. I årene 1986–90 økte folketallet med gjennomsnittlig 0,43 % årlig, og veksten økte i de to følgende femårsperiodene til 0,56 % årlig 1991–95 og 0,60 % 1996–2000. De fire årene 2001–04 økte så landets folketall med gjennomsnittlig 0,57 % årlig.

## Stasjonær befolkning

Når befolkningstallets vekst har stabilisert seg, og veksten i befolkningen er lik null, har vi en stasjonær befolkning.
Det er forventet at verdens befolkning blir stasjonær på slutten av århundret,[hvilket?] eller på starten av neste århundre.

## Verdens mest befolkede by

Tokyo er verdens største by med en befolkning på 12 millioner i selve byen og 34 millioner når forstedene regnes med.

Asia er den mest befolkede verdensdelen. Antarktis er minst befolket.

## Se også

* Overbefolkning
* Liste over land og territorier etter fertilitetsrate

## Eksterne lenker

* (en) Human populations – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Temasider om befolkning, via FN-sambandet
* Befolkningstetthet i Norge fra Statistisk sentralbyrå
* Statistisk sentralbyrå: Befolkning

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Post-hardcore

**Post-hardcore** er en sjanger i hardcore punk. Det er en moderne versjon av hardcore punk og låner inspirasjon fra andre sjangere, blant annet metal, rock og pop. Denne sjangeren er ofte karakterisert med harde rytmer og høye gitarer og høy bass. Post-hardcore-band kan for eksempel bruke en rolig popsang men ha breakdowns midt i sanger.

Autoritetsdata
# TG4

| TG4 |
| --- |
|  |
|  |
| Lansert | 31. oktober 1996 (1996-10-31) |
| Land |  Irland |
| Hovedkvarter | Dublin |
| Tidligere navn | Teilifís na Gaeilge (1996–1999) |
| Eid av | Teilifís na Gaeilge |
| Motto | *Súil Eile*  (Et annet perspektiv) |
| Strømmende media |
| URL for strømmende media |   |
| Nettsted | www.tg4. |

**TG4** (irsk: *TG Ceathair*; uttales: [tʲeː ɟeː ˈcahəɾʲ] eller [tiː d͡ʒiː ˈcahəɾʲ]) er en irskspråklig tv-kanal på Irland. Kanalen ble lansert 31. oktober 1996 og når 98 prosent av alle irske husholdninger. TG4 eies av det offentlige kringkastingsselskapet Teilifís na Gaeilge, som igjen eies av den irske allmennkringkasteren RTÉ.

TG4 var tidligere kjent som *Teilifís na Gaeilge* eller TnaG, før kanalen ble omdøpt i 1999. TG4 er Irlands tredje tv-kanal, etter RTÉ One i 1961 og RTÉ Two i 1978. TG4 har 650 000 daglige seere og en markedsandel på rundt 2 prosent av tv-markedet på Irland.

Kanalens kjerneprogrammer er på irsk, rundt syv timer daglig. Resten av programmene er hovedsakelig på engelsk. Kanalen finansieres over statsbudsjettet samt noe reklame og sponsormidler. I 2017 var det statlige bidraget på 32,8 millioner euro.

TG4 lanserte en egen HD-utgave, *TG4 HD*, i 2012.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted
# Dialog

**Dialog** (av gresk: *dia-* «gjennom» og *-legein* «snakke») betyr samtale mellom to eller flere. Ordet brukes også om replikkvekslinger i skjønnlitteratur, skuespill og film, og i eldre tid i titlene på filosofiske verker i samtaleform, som *Dialoger* av Platon, Cicero, Plutark og Lukian.

Kajsa Ahlstrand beskriver dialog i religiøs vinkling i boken *Väger - en öppen religionsdialog*: «*De troende hör hemma i traditioner som är mer än deras egna personliga erfarenheter*». En slik dialog forutsetter vilje til å lytte på flere plan, og å være åpen for å kunne forandre seg. Her forutsettes gjensidig tillit og respekt for hverandres ulikheter. Ahlstrand skriver om «det levde livets dialog» som finner sted der mennesker fra ulike religioner kommer sammen i hverdagslivet.

I religionssammenheng snakker man om «den fjerde samtaleform». Dag Hareide anser i en kronikk i *Morgenbladet* dialog som et alternativ til debatt, diskusjon og forhandling. Mens debatten handler om å vinne og sette ting på spissen, vil dialogen prioritere lytting og det å forstå den andre. Mens diskusjonen slik den foregår særlig i akademia legger vekt på det saklige i motsetning til det personlige, er den personlige historien og følelsene tema i dialogen. Mens forhandlingen dreier seg om å bli enig om hva som skal gjøres, vil angivelig ikke dette være det viktigste målet i dialogen.

## Referanser

## Litteratur

* Rusnavn-Tveit, Tom André (2023). *Sokrates Aristoteles* (1 utg.). Askvoll: Johenen Pagera Forlag. ISBN 978-82-94032-09-9.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Riziero Ortolani

| Riziero Ortolani |
| --- |
|  |
| Født | Riziero Ortolani 25. mars 1926 Pesaro |
| Død | 23. jan. 2014   (87 år) Roma |
| Beskjeftigelse | Komponist, pianist, filmmusikkomponist, jazzmusiker, dirigent, musiker, Bandleder  |
| Utdannet ved | Conservatorio Statale di Musica "Gioachino Rossini" |
| Ektefelle | Katyna Ranieri (1964–2014; bryllupssted: Mexico) |
| Nasjonalitet | Italia (1946–) Kongedømmet Italia (–1946) |
| Utmerkelser | Golden Globe Award for Best Original Song (1965; vinner: Norman Newell, for verk: Forget Domani) Grammy Award for Best Instrumental Composition (1963; vinner: Nino Oliviero, Norman Newell, for verk: More) David di Donatello for Best Original Song (1987; for verk: Christmas Present) David di Donatello for Best Original Song (1988; for verk: The Last Minute) Sølvbåndet for beste filmmusikk |
|

---

Riziero Ortolani på Commons |

**Riziero «Riz» Ortolani** (født 25. mars 1926 i Pesaro, Italia, død 23. januar 2014 i Roma) var en italiensk komponist av filmmusikk.

På begynnelsen av 1950-tallet var Ortolani grunnlegger og medlem av et jazzband i Italia. I 1962 komponerte han sitt første stykke for film for pseudo-dokumentaren *Mondo Cane*, hvis hovedtittel-sang *Ti guardero nel cuore* (eng. *More*) ervervet ham en Grammy, og også ble nominert til en Oscar for beste sang.

Suksessen han hadde med Mondo Cane førte til at han snart fikk komponere musikken til flere filmer, blant annet *The Yellow Rolls-Royce* (1964).

I tillegg til musikken til *Mondo Cane* er nok filmmusikken til horrorfilmen og exploitation-grøsseren *Cannibal Holocaust* (1980) hans mest kjente.

Til nå har Ortolani komponert hele eller deler av musikken til over 200 filmer.

I de senere år har Ortolanis musikk blitt brukt blant annet i videospillet *Grand Theft Auto: London, 1969* og filmene *Kill Bill: Volume 1* og *Kill Bill: Volume 2*.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) Riz Ortolani – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Riziero Ortolani på Internet Movie Database

* (sv) Riziero Ortolani i Svensk Filmdatabas

* (da) Riziero Ortolani på Filmdatabasen

* (da) Riziero Ortolani på Scope

* (fr) Riziero Ortolani på Allociné

* (en) Riziero Ortolani på AllMovie

* (en) Riziero Ortolani hos The Movie Database
* (en) Riziero Ortolani på Apple Music

* (en) Riziero Ortolani på Discogs

* (en) Riziero Ortolani på MusicBrainz

* (en) Riziero Ortolani på MusicBrainz

* (en) Riziero Ortolani på Spotify

* (en) Riziero Ortolani på AllMusic

* (en) Riziero Ortolani på setlist.fm
# Alexander Payne

| Alexander Payne |
| --- |
|  |
| Født | 10. feb. 1961 (65 år) Omaha |
| Beskjeftigelse | Manusforfatter, filmregissør, filmprodusent, skribent, regissør, produsent  |
| Utdannet ved | Stanford University University of California, LA UCLA School of Theater, Film and Television Universitetet i Salamanca Creighton Preparatory School |
| Ektefelle | Sandra Oh (2003–2006) |
| Nasjonalitet | USA Hellas (2022–) |
| Utmerkelser | vis
6 oppføringer
Writers Guild of America Award Oscar for beste filmatisering (2005; for verk: Sideways, tema for: Den 77. Oscar-utdelingen) Golden Globe Award for beste filmmanus (2005; for verk: Sideways, tema for: Den 62. Golden Globe-utdelingen) BAFTA for beste tilpassede manus (2005; for verk: Sideways, tema for: 58th British Academy Film Awards) Oscar for beste filmatisering (2012; for verk: The Descendants, sammen med: Nat Faxon, Jim Rash, tema for: Den 84. Oscar-utdelingen) Dallas-Fort Worth Film Critics Association Award for Best Director (2011; for verk: The Descendants) |
|

---

Alexander Payne på Commons |

**Alexander Payne** (født 10. februar 1961) er en gresk-amerikansk filmregissør og manusforfatter. Filmene hans er kjent for sin mørke humor og satiriske portrett av moderne amerikansk samfunn.[*trenger referanse*]

Han ble tildelt Oscar for beste filmatisering for sitt manus til *Sideways* i 2005.

## Filmografi

**Regissør/manusforfatter *Citizen Ruth* (1996)
* *Election* (1999)
* *Hva angår Schmidt* (2002)
* *Sideways* (2004)
* *The Descendants* (2011)

**Regissør *Nebraska* (2013)

**Manusforfatter *Jurassic Park III* (2001)
* *I Now Pronounce You Chuck and Larry* (kun førsteutkast) (2007)

**Produsent *The Assassination of Richard Nixon* (2004)
* *King of California* (2007)
* *The Savages* (2007)
* *Cedar Rapids* (2011)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Alexander Payne på Internet Movie Database

* (sv) Alexander Payne i Svensk Filmdatabas

* (da) Alexander Payne på Filmdatabasen

* (da) Alexander Payne på Scope

* (fr) Alexander Payne på Allociné

* (en) Alexander Payne på AllMovie

* (en) Alexander Payne hos Rotten Tomatoes

* (en) Alexander Payne hos The Movie Database

* (en) Alexander Payne hos Box Office Mojo
* AlexanderPayne.net
# Ferenc Krausz

| Ferenc Krausz |
| --- |
|  |
| Født | 17. mai 1962 (64 år) Mór |
| Beskjeftigelse | Fysiker, universitetslærer, teoretisk fysiker, kjernefysiker, laser physicist, elektroingeniør  |
| Akademisk grad | Ph.d. (1991) habilitasjon (1993) |
| Utdannet ved | Technische Universität Wien (1988–1991; studieretning: laserfysikk, akademisk grad: ph.d.) Eötvös Loránd-universitetet (1981–1985; akademisk grad: lavere grad, studieretning: teoretisk fysikk) Budapest University of Technology and Economics (1981–1985; studieretning: elektroteknikk) |
| Nasjonalitet | Østerrike Ungarn |
| Medlem av | * Det østerrikske vitenskapsakademiet
* Academia Europaea (2012–; tilknytning: AE section Physics and engineering sciences)
* Det ungarske vitenskapsakademiet
* Det russiske vitenskapsakademi (2011–; utanlandsk medlem)
* Deutsche Akademie der Naturforscher Leopoldina (2016–)
 |
| Utmerkelser |
17 oppføringer
Nobelprisen i fysikk (2023) Wolfprisen i fysikk (2022) Clarivate Citation Laureates (2015; arbeidsområde: fysikk) Otto-Hahn-Preis (2013) Kong Faisals internasjonale vitenskapspris (2013; sammen med: Paul Corkum) Fortjenstkors med bånd av Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden (2011) IEEE Quantum Electronics Award (2006) Wien bys utmerkelse for naturvitenskapelig arbeide (2006) Gottfried Wilhelm Leibniz-prisen (2006) Wittgenstein-Prize (2002) Zeiss Research Award (1998; sammen med: Ursula Keller) Æresborgerskap (deles ut av: Vösendorf) Bayerischer Maximiliansorden für Wissenschaft und Kunst (2024) Sankt Stefans orden (2024) Honorary citizen of Fejér County (2024) Johann Joseph Ritter von Prechtl Medal (2024) Jedlik Ányos-díj (2026)

 |
| Arbeidssted |
7 oppføringer
Ludwig-Maximilians-Universität München Technische Universität Wien Centre for Advanced Laser Applications (2010–2019) (direktør) Max Planck Institute of Quantum Optics (2004–) (direktør) Max Planck Institute of Quantum Optics (2007–2009) (managing director) Centre for Advanced Laser Applications (2006–2009) (deputy general manager) University of Hong Kong
 |
| Fagfelt | Attofysikk |
|

---

Ferenc Krausz på Commons |

**Ferenc Krausz** (født 17. mai 1962) er en ungarsk fysiker. I 2023 ble han tildelt Nobelprisen i fysikk sammen med Pierre Agostini og Anne L’Huillier.

## Referanser
# Kvantefeltteori

| Partikkelfysikk |
| --- |
| **Teorier** |
| Standardmodellen |
| Kvantemekanikk |
| Kvantefeltteori (QFT) |
| Kvanteelektrodynamikk (QED) |
| Kvantekromodynamikk (QCD) |
| Den spesielle relativitetsteorien |
| **Vekselvirkning** |
| Sterk kjernekraft |
| Elektromagnetisme |
| Svak kjernekraft |
| Gravitasjon |
| Fargekraft |
| **Elementærpartikler** |
| Fermioner |
| Kvarker |
| Oppkvark |
| Nedkvark |
| Særkvark |
| Sjarmkvark |
| Bunnkvark |
| Toppkvark |
| Leptoner |
| Elektron |
| Positron |
| Nøytrino |
| Myon |
| Tau |
| Bosoner |
| Gauge-bosoner |
| Foton |
| W- og Z-bosoner |
| Gluon |
| Graviton |
| Higgs-boson |
| **Sammensatte partikler** |
| Hadroner |
| Mesoner |
| Pion |
| Baryoner |
| Proton |
| Nøytron |
| Atomkjerner |
| Atomer |
| Molekyler |
| **Egenskaper** |
| Energi |
| Bevegelsesmengde |
| Elektrisk ladning |
| Spinn |
| Paritet |
| Isospinn |
| Svakt isospinn |
| Fargeladning |
| **KjernefysikkAtom** |

**Kvantefeltteori** (engelsk QFT, *Quantum field theory*) er en fysisk teori som anvender kvantemekanikk på felter. Kvantefeltteori er basisen for store deler av moderne teoretisk fysikk, spesielt innen partikkelfysikk. Den ble utviklet blant annet av Paul Dirac, Vladimir Fock, Wolfgang Pauli, Sin-Itiro Tomonaga, Julian Schwinger, Richard Feynman og Freeman Dyson.

Kvantfeltteorien kombinerer den spesielle relativitetsteorien med kvantemekanikken, ved å tillate skapning og tilintetgjøring av partikler, dvs. overganger mellom materie (med masse) og energi. Partiklene beskrives som ladning av felter, og krefter mellom partikler beskrives som utveksling av virtuelle partikler (virtuelle vekselvirkningsbosoner). Dette visualiseres ofte med Feynman-diagram, en beskrivningsmåte som ble oppfunnet av Richard Feynman.

Partikkelfysikkens standardmodell er en spesiell type kvantefeltteori – en såkalt gaugeteori – som beskriver den fundamentale strukturen hos materien og dens vekselvirkninger. Anvendelse av kvantefeltteori på elektromagnetiske felt leder til kvanteelektrodynamikk (*QED*, quantum electrodynamics) som også anvendes innen atomfysikk. Moderne kondenserte fasers fysikk bruker kvantefeltteori for å beskrive egenskaper, for eksempel for superledere. Innenfor kosmologi brukes kvantefeltteori for å beskrive engenskapene til det tidlige universet, for eksempel inflasjonsfasen.

## Se også

* Partikkelfysikk
* Kvantemekanikk
* Standardmodellen

## Litteratur

* Luis Alvarez-Gaume och Miguel A. Vazquez-Mozo, *Introductory Lectures on Quantum Field Theory*.
* Michael E. Peskin och Daniel V. Schroeder, *An Introduction to Quantum Field Theory* (Westview Press, 1995) ISBN 0-201-50397-2
* Lewis H. Ryder, *Quantum Field Theory*  (Cambridge University Press, 1985), ISBN 0-521-33859-X
* Steven Weinberg, *The Quantum Theory of Fields* (Cambridge University Press, 1995-2000). Tre volymer: Vol. 1: *Foundations* (1995). Vol. 2: *Modern Applications* (1996). Vol. 3: *Supersymmetry* (2000).
* Anthony Zee, *Quantum Field Theory in a Nutshell* (Princeton University Press, 2003) ISBN 0-691-01019-6
# Charlotte av Belgia

| Charlotte av Belgia |
| --- |
|  |
| Født | 7. juni 1840 Laken |
| Død | 19. jan. 1927   (86 år) Meise |
| Beskjeftigelse | Gemal  |
| Ektefelle | Maximilian av Mexico (1857–ukjent) |
| Far | Leopold I av Belgia |
| Mor | Marie Louise av Frankrike |
| Søsken | vis
6 oppføringer
Louis Philippe av Belgia Leopold II av Belgia Philippe av Belgia Georg von Eppinghoven (halvbror på fars side) Arthur von Eppinghoven (halvbror på fars side) stillborn son von Sachsen-Coburg und Gotha (halvbror på fars side)

 |
| Nasjonalitet | Belgia |
| Gravlagt | Den kongelige krypten |
| Signatur |
|  |
| Våpenskjold |
|  |
|

---

Charlotte av Belgia på Commons |

Carlota de México
**Marie Charlotte Amélie Augustine Victoire Clémentine Léopoldine de Saxe-Coburg** (født 7. juni 1840, død 19. januar 1927) (også kjent som **Charlotte av Belgia** og som **Carlota de México**) var en belgisk prinsesse og keiserinne av Mexico.

Hun var datter av Leopold I av Belgia. Den 27. juli 1857 giftet hun seg med Maximilian av Østerrike. Charlotte ble med Maximilian til Mexico der han av Napoleon III ble utnevnt som keiser av Mexico. Charlotte var keiserinne i Mexico mellom 1864 og 1867. Da hennes mann ble skutt av meksikanske opprørere 19. juni 1867, ble keiserinnen sinnssyk av sorg og fortvilelse.[*trenger referanse*] De siste 50 årene av sitt liv levde hun derfor bokstavelig talt i «sin egen verden».[*trenger referanse*]

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Karl III av Spania

| Karl III av Spania |
| --- |
|  |
| Født | 20. jan. 1716 Madrid |
| Død | 14. des. 1788   (72 år) Madrid |
| Beskjeftigelse | Hersker  |
| Embete | * Spanias monark (1759–1788)
* konge av Napoli (1734–1759)
* konge av Sicilia (1734–1759)
* Spanias statsoverhode (1759–1788)
 |
| Ektefelle | Maria Amalie av Sachsen (1738–1760; avslutningsårsak: ektefelles død, bryllupssted: Dresden) |
| Far | Filip V av Spania |
| Mor | Elisabeth Farnese |
| Søsken |
8 oppføringer
Mariana Victoria av Spania Maria Teresa av Spania Maria Antonia av Spania Filip av Parma Luis Maria de Borbón y Farnesio Francisco of Spain Ludvig I av Spania (halvbror på fars side) Ferdinand VI av Spania (halvbror på fars side)

 |
| Barn |
16 oppføringer
María Josefa Carmela Maria Luisa av Spania Karl IV av Spania Ferdinand I av De to Sicilier Infante Gabriel of Spain Infante Antonio Pascual of Spain Infante Francisco Javier of Spain Maria Isabel de Borbón Maria Josefa Antoinetta de Borbón Maria Isabel Ana de Borbón Infante Philip, Duke of Calabria Maria Teresa de Borbón Maria Anna de Borbón Ferdinand VII av Spania Carlota Joaquina av Spania Don Carlos, hertug av Molina

 |
| Nasjonalitet | Spania |
| Gravlagt | Cripta Real del Monasterio de El Escorial |
| Utmerkelser | Ridder av den Hellige Ånds orden Ridder av Sankt Mikaels orden Ridder av Det gyldne skinns orden Strålende sønn (deles ut av: Palma) |
| Signatur |
|  |
| Våpenskjold |
|  |
|

---

Karl III av Spania på Commons |

**Karl III av Spania** (født 20. januar 1716, død 14. desember 1788) var konge av Spania 1759–1788 (som *Carlos III de Borbon*), konge av De to Sicilier 1735–1759, og hertug av Parma 1732–1735 (som *Carlo I*). Første sønn fra Filip Vs andre ekteskap med Elizabeth Farnese av Parma. Han var en av de såkalte opplyste despoter.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.