Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# The Life of General Villa

| *The Life of General Villa* |
| --- |
| Generell informasjon |
| Genre | Biografi, action, drama, stumfilm, dokumentar |
| Utgivelsesår | 1914 |
| Nasjonalitet | USA |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Christy Cabanne, Raoul Walsh  |
| Manus | Frank E. Woods  |
| Tema | Den meksikanske revolusjon |
| Produsent(er) | Harry E. Aitken, D. W. Griffith |
| Foto | Raoul Walsh  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Pancho Villa, Raoul Walsh, Eagle Eye, Walter Long, Spottiswoode Aitken, Mae Marsh, Robert Harron, Irene Hunt  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | Mutual Film  |
|  |
| Premiere(r) | 1914 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

The Life of General Villa er en amerikansk stumfilm fra 1914, regissert av Christy Cabanne og Raoul Walsh.

## Handling

Filmen følger Pancho Villas liv, fra en ung mann til en revolusjonær leder.

## Skuespillere

* Eagle Eye som Pancho Villas tjener.
* Robert Harron som en amerikansk leder.
* Irene Hunt som Villas søster.
* W.H. Lawrence som en offiser.
* Walter Long som en offiser.
* Mae Marsh som en amerikaner.
* Teddy Sampson som Villas søster.
* F.A. Turner som faren til en amerikansk jente.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *The Life of General Villa* på Internet Movie Database

* (nl) *The Life of General Villa* på MovieMeter

* (en) *The Life of General Villa* på The Movie Database – film

* (en) *The Life of General Villa* på American Film Institute

* (en) *The Life of General Villa* på Silent Era

Autoritetsdata
# Regeneration

| *Regeneration* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Romantikk, biografi, krim, stumfilm, drama |
| Utgivelsesår | 1915 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 72 min. |
| Språk | Engelsk, ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Raoul Walsh  |
| Produsent(er) | William Fox |
| Foto | Georges Benoît  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Rockliffe Fellowes, Anna Q. Nilsson, James A. Marcus, Carl Harbaugh, Harry McCoy, William Sheer  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | 20th Century Studios  |
|  |
| Premiere(r) | 1915 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Regeneration er en amerikansk stumfilm fra 1915, regissert av Raoul Walsh.

## Handling

En ung gutt omgitt av vold, vokser opp til å bli en beryktet gangster.

## Rolleliste

* Rockliffe Fellowes som Owen.
* Anna Q. Nilsson som Marie Deering.
* William Sheer som Skinny, et gjeng-medlem.
* Carl Harbaugh som Ames.
* James A. Marcus som Jim Conway.
* Maggie Weston som Maggie Conway.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Regeneration* på Internet Movie Database

* (fr) *Regeneration* på Allociné

* (nl) *Regeneration* på MovieMeter

* (en) *Regeneration* på The Movie Database – film

* (en) *Regeneration* på American Film Institute

* (en) *Regeneration* på Silent Era

* (en) *Regeneration* på Rotten Tomatoes
# On the Jump (1918)

| *On the Jump* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Dramakomedie, stumfilm |
| Utgivelsesår | 1918 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 60 min. |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Ralph Spence  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | George Walsh, James A. Marcus, Henry Clive  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | Fox Film Corporation  |
|  |
| Premiere(r) | 31. mars 1918 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

On the Jump er en amerikansk stumfilm fra 1918, regissert av Raoul Walsh.

## Handling

Reporter Jack Bartlett intervjuer USAs president Woodrow Wilson under første verdenskrig, om viktigheten av krigsobligasjoner. Når Jack reiser hjem fra Washington D.C. oppdager han at Otto Crumley, en tysk sympatisør, har tatt kontroll over avisen hans. Når Crumley nekter å publisere historien hans, trekker Jack seg fra stillingen sin. Han begynner i stedet for en kampanje for å samle inn krigsobligasjoner. Etter å ha samlet inn en større sum, lykkes Jack med å forhindre en streik ved et lokalt ammunisjonsanlegg.

Men kort tid senere oppdager han at otto Crumley, som faktisk er en tysk agent, har stjålet en hemmelig formel oppfunnet av William Desmond - som kan erstatte vanlig bensin. William Desmond er også faren til Jacks kjæreste Margaret. Men Crumley kidnapper Margaret, og Jack må redde henne før han svømmer ut til skonnerten som Crumley forsøker å flykte med. Den tyske spionen blir deretter arrestert, før skonnertens våpen blir rettet mot en tysk ubåt - og den fiendtlige ubåten blir snart senket.

## Skuespillere

* George Walsh - Jack Bartlett
* Frances Burnham - Margaret Desmond
* James A. Marcus - William Desmond
* Henry Clive - Otto Crumley
* Ralph Faulkner - Woodrow Wilson

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *On the Jump* på Internet Movie Database

* (en) *On the Jump* på The Movie Database – film

* (en) *On the Jump* på American Film Institute

Autoritetsdata
# Lost and Found on a South Sea Island

| *Lost and Found on a South Sea Island* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Drama, stumfilm |
| Utgivelsesår | 1923 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 70 min. |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Paul Bern  |
| Produsent(er) | Samuel Goldwyn |
| Foto | Clyde De Vinna  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Antonio Moreno, Carl Harbaugh, George Siegmann, House Peters Sr., Pauline Starke, Rosemary Theby, William V. Mong  |
| Annen informasjon |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
|  |
| Premiere(r) | februar 1923 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Lost and Found on a South Sea Island er en amerikansk stumfilm fra 1923 regissert av Raoul Walsh.

## Handling

Faulke, en handelsmann, som overtalte Madge til å forlate kaptein Blackbird, insisterer på at datteren Lorna skal gifte seg med den innfødt lederen Waki - selv om hun er forelsket i Lloyd Warren. Mens han leter etter en dukke til sin andre datter, lille Madge, kommer kaptein Blackbird til Pago Pago men han nekter å hjelpe Lloyd og Lorna, som han ikke kjenner igjen.

Men et tilfeldig møte med Faulke avslører hva han egentlig planlegger, og Lornas virkelige identitet. Kapteinen og hans menn skynder seg deretter til øya for å redde Lorna fra de krigerske innfødte.

## Skuespillere

* House Peters som Blackbird
* Pauline Starke som Lorna
* Antonio Moreno som Lloyd Warren
* Mary Jane Irving som Madge
* Rosemary Theby
* George Siegmann som Faulke
* William V. Mong som Skinner

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Lost and Found on a South Sea Island* på Internet Movie Database

* (en) *Lost and Found on a South Sea Island* på The Movie Database – film

* (en) *Lost and Found on a South Sea Island* på American Film Institute

* (en) *Lost and Found on a South Sea Island* på Silent Era

Autoritetsdata
# Liker herrer blonde piker?

| *Liker herrer blonde piker?* |
| --- |
| orig. *The Lucky Lady* |
| Generell informasjon |
| Filmtype | Stumfilm Langfilm |
| Sjanger | Komedie Drama |
| Utgivelsesår | 1926 |
| Prod.land | USA |
| Språk | Stum (Engelske mellomtitler) |
| Aldersgrense | A (Norge) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh |
| Produsent | Adolph Zukor *(presenter)* Jesse L. Lasky *(presenter)* |
| Manusforfatter | James T. O'Donohoe Robert E. Sherwood (scenario) Bertram Bloch (historie) |
| Sjeffotograf | Victor Milner |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Greta Nissen Lionel Barrymore William Collier jr. |
| Annen informasjon |
| Filmformat | Sort-hvitt |
| Prod.selskap | Famous Players-Lasky Corporation |
| Distributør | Paramount Pictures Corporation |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Liker herrer blonde piker? (amerikansk tittel: *The Lucky Lady*) er en amerikansk stumfilm (komedie/drama) fra 1925 regissert av Raoul Walsh. I rollene ses blant andre Greta Nissen, Lionel Barrymore og William Collier jr.

*New York Times'* anmelder skrev dette om Nissen:

> «Greta Nissen har en dobbeltrolle - som prinsesse Antoinette i all sin blonde prakt og som mademoiselle Toni, ei fransk ungjente som avslappet forlyster seg og ser godt ut med sin brune parykk, og Nissen gir sin beste rolletolkning som denne figuren.»
>
>
>

## Fakta om filmen

Arbeidstittelen til denne filmen var *Lady Luck*.

## Rolleliste

* Greta Nissen - Antoinette
* Lionel Barrymore - Grev Ferranzo
* William Collier jr. - Clarke
* Marc McDermott - Franz Garletz
* Madame Daumery - Hertuginne
* Sojin - Sekretæren til Garletz

## Bevaringsstatus

Filmen er bevart. En kopi befinner seg i samlingen til Library of Congress.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Liker herrer blonde piker?* på Internet Movie Database

* (en) *Liker herrer blonde piker?* på The Movie Database – film

* (en) *Liker herrer blonde piker?* på American Film Institute

Autoritetsdata
# British Academy of Film and Television Arts

| British Academy of Film and Television Arts |
| --- |
| BAFTA-masken ved BAFTAs kontorer i London |
| Org.form | Veldedig organisasjon |
| Stiftet | 1947  |
| Land | Storbritannia  |
| Hovedkontor | London |
| President | Hertugen av Cambridge  |
| Virkeområde | Storbritannia |
| Antall ansatte | 142  (2016) |
| Antall medlemmer | 6 500 |
| Donasjoner | 368 000 GBP (£) (2016) |
| Omsetning | 13 960 000 GBP (£) (2016) |
| Nettsted | bafta. (en) |
|  |

**British Academy of Film and Television Arts** (**BAFTA**) er en britisk organisasjon som holder årlige prisutdelinger innen områdene film, TV, barnefilm og -TV og interaktive medier. Deres mest kjent prisutdeling er British Academy Film Awards.

BAFTA ble dannet i 1947 som British Film Academy. I 1958 slo organisasjonen seg sammen med Guild of Television Producers and Directors og ble omdøpt til Society of Film and Television. I 1976 byttet de til det nåværende navnet. Organisasjonen har hovedkontor på Piccadilly i London, men har også avdelinger i Nord-England, Skottland, New York og Los Angeles.

Statuetten man får når man vinner en BAFTA-pris er formet som en teatermaske.

## Prisutdelinger

### Film

Utdypende artikkel: British Academy Film Awards

BAFTAs hovedprisutdeling, kjent som British Academy Film Awards, fant fra 2017 sted i Royal Albert Hall i London. På grunn av koronaviruspandemien som brøt ut i Europa våren 2020 ble utdelingene i 2020 og 2021.

I 2016 fant utdelingen for tiende gang sted i Royal Opera House. Fra 2000 hadde utdelingene i noen år funnet sted i kinoen Odeon på Leicester Square i London. Utdelingen ble holdt i april, frem til 2002 da den ble flyttet til februar for å være før Oscar-utdelingen. Utdelingen er åpen for alle nasjonaliteter, bortsett fra kategorien beste britiske film.

### Fjernsyn

British Academy Television Awards blir avholdt i mars, med en egen utdeling for de tekniske prisene i mai.

### Barn

British Academy Children's Film and Television Awards ble opprettet i 1995 for å fokusere på barn.

### Interaktive medier

I 1998 ble The BAFTA Interactive Entertainment Awards delt ut for første gang. Prisen skulle dekke nettsider, spill og andre multimedier. I 2003 ble prisen delt opp i to, BAFTA Interactive Awards og BAFTA Games Awards.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) BAFTA Awards – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Offentlig eiendom

Symbol for merking av åndsverk som ikke er underlagt begrensninger av opphavsrett, men kan brukes fritt som allemannseie.
Night of the Living Dead er lisensiert under Offentlig eiendom.
**Offentlig eiendom** (engelsk public domain) er åndsverk og fotografiske bilder som ingen har enerett til å råde over (opphavsrett til), enten fordi den opprinnelige rettighetshaveren selv har unntatt det fra rettsreglene om slik enerett, eller fordi verkets alder har overskredet grensen for hvor lenge noe kan være rettighetsbundet. I norsk rett kan begrepet offentlig eiendom virke noe misvisende, da råderetten normalt ikke overføres fra den opprinnelige rettighetshaveren til offentligheten, men snarere faller bort. I avtalesammenheng brukes derfor ofte begrepet «falt i det fri». Et mindre brukt uttrykk for *public domain* er **allemannseie**.

## Vernetid

I Norge bortfaller opphavsretten til åndsverk normalt 70 år etter utløpet av rettighetshaverens dødsår, eller 70 år etter utløpet av det året åndsverket første gang ble publisert dersom rettighetshaver ikke er identifisert i publikasjonen. Verk fra andre land kan være underlagt kortere vernetid, basert på bestemmelsene i Bernkonvensjonen som sier at et verks vernetid ikke kan være lenger enn det som følger av lovgivningen i verkets hjemland. Standard vernetid etter konvensjonen er 50 år, og denne perioden kan ikke forkortes. Innen EØS-området, samt enkelte andre land (bla. USA) er vernetiden utvidet til 70 år, mens den i de fleste andre land vil være 50 år i tråd med konvensjonens hovedregel.

For fotografiske bilder uten verkshøyde bortfaller eneretten 15 år etter utløpet av fotografens dødsår, men likevel minst 50 år fra utløpet av det år bildet ble laget.

Selv om vernetiden er utløpt vil opphavspersonens ideelle rettigheter fortsatt være i behold. Det er således ikke tillatt å sette verket inn i en krenkende kontekst, og man plikter å opplyse om opphavspersonens navn ved offentliggjøring av verket.

## Opphavsrettslisenser

Den enkelte opphavsmann står fritt til å bestemme at verket hans skal kunne utnyttes fritt av allmennheten, noe som normalt gjøres ved at verket tilgjengeliggjøres i tilknytning til spesielle lisenser som kan fastsette ulike bestemmelser for hvordan og i hvilke sammenhenger verket kan utnyttes (såkalt *åpent innhold*). De meste kjente er utarbeidet av Creative Commons, som har flere lisenser med ulike bestemmelser.

Wikipedia er et eksempel på et prosjekt som lisensieres under Creative Commons-lisensen Navngivelse-Del på samme vilkår. I de siste årene har også flere forfattere gitt ut sine bøker under slike lisenser.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Public domain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Creative Commons
# Arkitekturåret 1873

|  |
| --- |
| Arkitekturåret 1873 |
| 1872 | **1873** | 1874 | 1875 |
| **Humaniora og kultur**  Arkeologi | Arkitektur | Film | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater |  |
| **Samfunnsvitenskap og samfunn** Avis | Konflikt | Politikk | Sport |  |
| **Teknologi og vitenskap** Polarhistorie | Meteorologi | Vitenskap |
| **Andre årsmaler** |
| **Land** Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige | USA |
| **Ledere** Statsledere |

**Arkitekturåret 1873** er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1873.

## Bygninger

* Seierssøylen i Berlin, Tyskland blir fullført og innviet.
* Midland Grand Hotel i London, Storbritannia blir åpnet, verdens største hotellet på den tiden.
* Scots' Church i Melbourne, Australia blir fullført.
* Trinity Church, Copley Square – Boston, Massachusetts, designed by H.H. Richardson.

## Priser

Eliel Saarinen
* Royal Gold Medal – Thomas Henry Wyatt
* Grand Prix de Rome, arkitektur: (ukjent).

## Fødsler

* 2. februar – Oskar Kaufmann, ungarsk arkitekt (død 1956)
* 13. mars - Georg Demmler, tysk arkitekt, sportsmann og sportsfunksjonær (død 1931)
* 17. mars - Wilhelm Kreis, tysk arkitekt (død 1955)
* 20. august – Eliel Saarinen, finsk arkitekt (død 1950)
* 10. september - Alexander Beer, tysk arkitekt (død 1944)

## Dødsfall

* 12. juli - Paul-Eugène Lequeux, fransk arkitekt (født 1806)
* 4. august - Wiktor Alexandrowitsch Hartmann, russisk arkitekt, billedhugger og maler (født 1834)
* Samuel Sanders Teulon, engelsk arkitekt (født 1812)
# Litteraturåret 1873

|  |
| --- |
| Litteraturåret 1873 |
| 1871 | 1872 | **1873** | 1874 | 1875 |
| **Humaniora og kultur**  Arkeologi | Arkitektur | Film | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater |  |
| **Samfunnsvitenskap og samfunn** Avis | Konflikt | Politikk | Sport |  |
| **Teknologi og vitenskap** Polarhistorie | Meteorologi | Vitenskap |
| **Andre årsmaler** |
| **Land** Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige | USA |
| **Ledere** Statsledere |

**Litteraturåret 1873** er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og personer med tilknytning til litteratur i 1873.

Originalutgaven av *Le tour du monde en quatre-vingt jours*
## Nye bøker

* Romanen *Jorden rundt på 80 dager* (*Le tour du monde en quatre-vingt jours*) av Jules Verne blir utgitt.

## Fødsler

| Måned | Dag | Navn | Nasjonalitet | Yrke | Alder | Dødsår | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| September | 8. |  Alfred Jarry |  fransk | symbolistisk forfatter | 34 | 1907 |  |

## Dødsfall

| Måned | Dag | Navn | Nasjonalitet | Yrke | Alder | Fødselsår | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mai | 22. | Alessandro Manzoni |  italiensk | poet og romanforfatter | 88 | 1785 |  |

## Bildegalleri

* Alessandro Manzoni
(1785–1873)
* Alfred Jarry
(1873–1907)

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) 1873 in literature – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Vitenskapsåret 1873

|  |
| --- |
| Vitenskapsåret 1873 |
| 1871 | 1872 | **1873** | 1874 | 1875 |
| **Humaniora og kultur**  Arkeologi | Arkitektur | Film | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater |  |
| **Samfunnsvitenskap og samfunn** Avis | Konflikt | Politikk | Sport |  |
| **Teknologi og vitenskap** Polarhistorie | Meteorologi | Vitenskap |
| **Andre årsmaler** |
| **Land** Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige | USA |
| **Ledere** Statsledere |

**Vitenskapsåret 1873** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1873.

## Hendelser

* Verdensutstillingen 1873 blir holdt i Wien.

## Prisvinnere

* Copleymedaljen: Hermann Helmholtz, tysk lege og fysiker.
* Murchisonmedaljen: William Davies
* Wollastonmedaljen for geologi: Philip de Malpas Grey Egerton, britisk paleontolog.

## Fødsler

| Måned | Dag | Navn | Nasjonalitet | Yrke | Alder | Dødsår | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| September | 13. | Constantin Carathéodory |  gresk | matematiker | 76 | 1950 |  |
| Oktober | 4. | Dimitrie Pompeiu |  rumensk | matematiker |  | 1954 |  |
| 8. | Ejnar Hertzsprung |  dansk | astronom | 94 | 1967 |  |
| 9. | Karl Schwarzschild |  tysk | astronom og fysiker |  | 1916 |  |

## Dødsfall

| Måned | Dag | Navn | Nasjonalitet | Yrke | Alder | Fødselsår | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Januar | 27. | Adam Sedgwick |  britisk | geolog |  | 1785 |  |
| April | 18. | Justus von Liebig |  tysk | kjemiker | 69 | 1803 |  |
| Mai | 6. | Jonas Axel Boeck |  norsk | fiskeribiolog og zoolog |  | 1833 |  |
| September | 7. | Jules Verreaux |  fransk | botaniker og ornitolog |  | 1807 |  |
| Desember | 14. | Louis Agassiz |  sveitsisk  USA-amerikansk | zoolog, glasiolog og geolog | 66 | 1807 |  |

## Referanser

## Bildegalleri

* Justus von Liebig
(1803–1873)
* Louis Agassiz
(1807–1873)
* Constantin Carathéodory
(1873–1950)
* Ejnar Hertzsprung
(til høyre)
(1873–1967)

Autoritetsdata
# Filosofiåret 1873

|  |
| --- |
| Filosofiåret 1873 |
| 1871 | 1872 | **1873** | 1874 | 1875 |
| **Humaniora og kultur**  Arkeologi | Arkitektur | Film | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater |  |
| **Samfunnsvitenskap og samfunn** Avis | Konflikt | Politikk | Sport |  |
| **Teknologi og vitenskap** Polarhistorie | Meteorologi | Vitenskap |
| **Andre årsmaler** |
| **Land** Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige | USA |
| **Ledere** Statsledere |

**Filosofiåret 1873** er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1873.

## Hendelser

## Publiseringer

## Fødsler

| Måned | Dag | Navn | Nasjonalitet | Yrke | Alder | Dødsår | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Februar | 23. | Liang Qichao |  kinesisk | forfatter, politisk filosof og politiker | 55 | 1929 |  |
| Mai | 23. | Leo Baeck |  tysk | rabbiner som var kjent som representant for den liberale (progressive) jødedom, samt filosof og pedagog | 83 | 1956 |  |

* 7. januar – Rudolf Eisler, østerriksk filosof (død 1926)
* 15. januar – Max Adler, østerriksk filosof, sosiolog, politiker og en ledende personlighet innen austromarxismen (død 1937)
* 22. januar – Alfred Richard Orage, britisk filosof og redaktør (død 1934)
* 9. april – Hartley Burr Alexander, filosof, forfatter og etnolog fra USA (død 1939)
* 14. april – Francesco Orestano, italiensk filosof (død 1945)
* 1. mai – Leonardo Grassi, italiensk filosof og pedagog (død 1961)
* 11. september – Rudolf Kassner, østerriksk forfatter, essayist, oversetter og kulturfilosof (død 1959)
* 29. september – František Balej, tsjekkisk jurist, oversetter og humanistisk filosof (død 1918)
* 10. august
	+ William Ernest Hocking, filosof fra USA (død 1966)
	+ Aleksandr Bogdanov, russisk politiker, filosof og økonom (død 1928)
	+ Alberto Monroy Stagno d'Alcontres, italiensk politiker, forfatter og filosof (død 1941)
* 10. oktober – Arthur Oncken Lovejoy, tysk filosof (død 1962)
* 4. november – G. E. Moore, engelsk filosof (død 1958)
* 11. november – William Pepperell Montague, filosof fra USA (død 1953)

## Dødsfall

| Måned | Dag | Navn | Nasjonalitet | Yrke | Alder | Fødselsår | Ref. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Mars | 3. | Barzillai Quaife |  engelskfødt | redaktør, presbyteriansk prest, filosof, bokselger og lærer som virket i Australia og på New Zealand | 74 | 1798 |  |
| Mai | 8. | John Stuart Mill |  engelsk | filosof og økonom | 66 | 1806 |  |
| Desember | 25. | Heinrich Gustav Hotho |  tysk | filosof og kunsthistoriker | 71 | 1802 |  |

## Bildegalleri

* John Stuart Mill
(1806–1873)
* Liang Qichao
(1873–1929)
* Leo Baeck
(1873–1956)

## Se også

* Filosofi på 1800-tallet

## Referanser
# Normalår

Et **normalår** er et kalenderår som ikke er skuddår. Normalåret har nøyaktig 365 døgn. Mer generelt er det et år uten interkalering.

Lengden av ett normalår er nøyaktig 52 uker og ett døgn, så det neste året begynner én ukedag senere. Normalåret begynner og slutter alltid på samme ukedag (f.eks. inntraff både 1. januar og 31. desember 2017 på en søndag).
I den gregorianske kalenderen er det 303 normalår i løpet av en 400-års periode dvs. 97 skuddår.

I den julianske kalenderen var det derimot 100 skuddår i en periode på 400 år.

### Kalendere

* Normalår som begynner på mandag
* Normalår som begynner på tirsdag
* Normalår som begynner på onsdag
* Normalår som begynner på torsdag
* Normalår som begynner på fredag
* Normalår som begynner på lørdag
* Normalår som begynner på søndag

## Se også

* År

## Eksterne lenker

* Time and date

Autoritetsdata
# Aktivisme

Greta Thunberg er en høyt eksponert aktivist i klimaspørsmålet.
Kvinneaktivister i Storbritannia 1908
**Aktivisme** er en overlagt handling for å skape sosial eller politisk forandring. Denne handling utfolder seg som regel som støtte eller opposisjon til en ofte kontroversiell sak eller et omdiskutert argument. Aktivisme innbefatter ofte strategier for utbredelse av ideologiske synspunkter, hvor fysiske eller symbolske handlinger brukes som argumentasjon.

Karl Marx uttrykte aktivist-holdningen i formaningsform:

> «Filosofene har bare *fortolket* verden på forskjellige måter; poenget er imidlertid å *forandre* den»
>
>
> Tese nummer elleve i «Teser om Feuerbach» (1845).
>
>

## Forskjellige typer for aktivisme

* Sivil ulydighet
* Boikott
* Hacking
* Politisk aktivisme
	+ Lobbyisme
	+ Propaganda
	+ Utenomparlamentarisk virksomhet
	+ Demonstrasjon
	+ Direkte aksjon
	+ Opprør
	+ Terrorisme
* Studentopprør

## Referanser