Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Stevnemøtet

| *Stevnemøtet* |
| --- |
| orig. An Affair to Remember |
| Deborah Kerr i *Stevnemøtet* |
| Generell informasjon |
| Genre | Romantisk komedie, drama |
| Utgivelsesår | 1957 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 119 min. |
| Språk | Engelsk |
| Bak kamera |
| Regi | Leo McCarey  |
| Manus | Delmer Daves, Donald Ogden Stewart, Leo McCarey  |
| Produsent(er) | Leo McCarey, Jerry Wald |
| Musikk | Hugo Friedhofer  |
| Foto | Milton R. Krasner  |
| Klipp | James B. Clark  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Cary Grant, Deborah Kerr, Richard Denning, Cathleen Nesbitt, Fortunio Bonanova, Minta Durfee, Neva Patterson, Alberto Morin, Matt Moore, Dorothy Adams, Charles Watts, Louis Mercier  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 2,35:1 |
| Farve/s.hv | Farger |
| Filmselskap | 20th Century Studios  |
|  |
| Premiere(r) | * 2. oktober 1957 (sted: Frankrike)
* 11. juli 1957 (sted: USA)
 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Stevnemøtet (originaltittel An Affair to Remember) er en amerikansk romantisk komedie fra 1957, regissert av Leo McCarey. Cary Grant og Deborah Kerr spiller hovedrollene. Filmen ble spilt inn i CinemaScope og DeLuxe Color og distribuert av filmselskapet 20th Century Fox. Det er en nyinnspilling av McCareys dramafilm *Stevnemøte* fra 1939, med Irene Dunne og Charles Boyer i hovedrollene.

Filmen ble nominert til fire Oscar-priser for beste kinematografi (Milton Krasner), beste kostymedesign (Charles LeMaire), beste originalmusikk (Hugo Friedhofer) og beste sang («An Affair to Remember (Our Love Affair)»). Det amerikanske filminstituttet (AFI) har kåret *Stevnemøtet* til filmhistoriens 5. beste kjærlighetsfilm fra USA.

## Handling

Den kjekke playboyen Nickie Ferrante (Cary Grant) og den vakre nattklubbsangeren Terry McKay (Deborah Kerr) er begge er gift på hver sin kant. En dag treffes de på en båttur, og det oppstår kjærlighet ved første blikk. For å teste kjærligheten inngår de et løfte om å møtes igjen på toppen av Empire State Building om seks måneder. En bilulykke hindrer henne fra å dukke opp, og Nickie frykter at hun ikke elsker ham tilbake. Imidlertid oppdager han at Terry er blitt lam på grunn av ulykken, og han besøker henne hjemme, hvor de blir et par.

## Medvirkende

* Cary Grant som Nicolò «Nickie» Ferrante
* Deborah Kerr som Terry McKay
* Marni Nixon som Terry McKays sangstemme
* Richard Denning som Kenneth Bradley
* Neva Patterson som Lois Clark
* Cathleen Nesbitt som bestemor Janou
* Robert Q. Lewis som seg selv
* Charles Watts som Ned Hathaway
* Fortunio Bonanova som Courbet

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Stevnemøtet* på Internet Movie Database

* (no) *Stevnemøtet* hos Filmweb

* (no) *Stevnemøtet* hos Filmfront (arkivert versjon)

* (sv) *Stevnemøtet* i Svensk Filmdatabas

* (da) *Stevnemøtet* i Danmark Nationale Filminstitut

* (fr) *Stevnemøtet* på Allociné

* (nl) *Stevnemøtet* på MovieMeter

* (en) *Stevnemøtet* på The Movie Database – film

* (en) *Stevnemøtet* på American Film Institute

* (en) *Stevnemøtet* på Rotten Tomatoes
# Skribent

Russisk frimerke med forfatteren Anton Tsjekhov, 2010.
**Skribent** er en betegnelse som henviser til enhver som skaper skriftlige tekster, men ordet angir vanligvis dem som skriver kreativt eller profesjonelt, eller dem som har skrevet i ulike formater. Dyktige skribenter bruker språket til å formidle ideer, visualiseringer og følelser, enten det er fiksjon eller sakprosa. Ordet *skribent* kommer av latin *scribere* som betyr «å skrive». Før boktrykkerkunsten på 1400-tallet var en skriver ikke nødvendigvis en som forfattet egne tekster, men som skrev av og mangfoldiggjorde andres tekster. I dag er skribent generelt et mer uformelt ord for en forfatter.

En skribent kan skape framstillinger i mange ulike former, inkludert (men ikke bare) poesi, prosa eller musikk. En skribent med en slik spesialitet kan derfor henholdsvis regnes som en poet, romanforfatter, komponist, lyriker, dramatiker, myteforfatter, journalist, manusforfatter og så videre.

Skribenters arbeid bidrar ofte til et samfunns kulturelle innhold, og det samfunnet kan verdsette er sin samlede skriftlige masse, eller litteraturen, som en kunstform i stor grad på linje med de visuelle kunstformene (se: maleri, skulptur, fotografi), musikk, håndarbeid og utøvende kunst (se: drama, teater, opera, musikal).

Tittelen er ikke lovbeskyttet.

## Se også

* Forfatter
* Fagskribent
* Lister over forfattere
* Stil (språk)
* Skriving

* International PEN
* Norsk PEN

## Referanser
# Fahrenheit 451

| *Fahrenheit 451*  |
| --- |
|  |
| Forfatter(e) | Ray Bradbury  |
| Språk | Engelsk  |
| Tilblivelse | 1951  |
| Sjanger | Science fiction,Dystopi  |
| Utgitt | 1953  |
| Originalutgave | 1953  |
| Norsk utgave | 1980  |
| Illustratør(er) | Joseph Mugnaini  |
| Oversetter(e) | Torstein Bugge Høverstad, Per Malde  |
| Utgiver | Pax forlag  |
|

---

Fahrenheit 451 på Commons |

Fahrenheit 451 er en dystopisk roman av den amerikanske forfatteren Ray Bradbury, publisert i 1953. Den er ansett som et av hans beste verk. Romanen presenterer et framtidig amerikansk samfunn hvor bøker er forbudt og «brannmenn» brenner alle bøkene som blir funnet. Bokens slagord forklarer tittelen: «Fahrenheit 451 – temperaturen hvor en bok selvantenner og brenner…» Protagonisten er «brannmannen» Montag som blir desillusjonert med rollen sin som sensor og ødelegger av kunnskap, som etter hvert slutter i jobben og blir medlem av en motstandsgruppe som lærer verdens betydelige litteratur utenat og deler kulturelle verk.

## Tittelen

Tittelen refererer til temperaturen 451 °F (233 °C), som Bradbury trodde var selvantennelsestemperaturen til papir. Selv om dette er omtrent korrekt, angir forskere selvantennelsestemperaturen til papir mellom 440 °F (227 °C) og 470 °F (243 °C), avhengig av studie og typen papir.

## Filmer

*Brennpunkt Fahrenheit 451* av François Truffaut er basert på romanen. Filmen ble produsert 1966 med Oskar Werner og Julie Christie i hovedrollene.

Også *The Book of Eli* fra 2010 med Denzel Washington i hovedrollen behandler samme tema. I denne filmen blir alle bibelutgavene tilintetgjort, bibelen blir imidlertid bevart for etterverdenen ved å lære den utenat.

## Referanser