Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fox Broadcasting Company

| Fox Broadcasting Company |
| --- |
|  |
| Type | {{{type}}}  |
| Org.form | Aksjeselskap |
| Grunnlagt | 9. oktober 1986 (USA) |
| Eier(e) | Fox Entertainment Group |
| Morselskap | Fox Corporation |
| Eierandel i | Fox Sports Fox Sports International Fox Life Fox News Channel |
| Hovedkontor | 1211 Avenue of the Americas |
| Land | USA  |
| Grunnlegger(e) | Rupert Murdoch, Barry Diller  |
| Nettsted | www.fox.com |
|  |

**Fox Broadcasting Company**, best kjent som bare **Fox**, er et amerikansk fjernsynsnettverk. Det eies av Fox Entertainment Group, som er del av Rupert Murdochs News Corporation. Fox ble grunnlagt i 1986 og er kjent som en politisk konservativ kanal med delvis reklamestyrt underholdning. Fox er en av de fire store TV-nettverkene i USA, der de andre tre er ABC, CBS og NBC.

## Programmer

* *24*
* *American Idol*
* *America's Most Wanted*
* *Bob's Burgers*
* *Bones*
* *COPS*
* *Familien Griffin*
* *Futurama*
* *House M.D.*
* *King of the Hill*
* *Lie to Me*
* *MADtv*
* *Prison Break*
* *Simpsons*
* *So You Think You Can Dance*
* *Terminator: The Sarah Connor Chronicles*

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Fox Broadcasting Company – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# HBO Max

| HBO Max |
| --- |
|  |
|  |
| Lansert | 27. mai 2020 |
| Eid av | Warner Bros. Discovery |
| Land | USA |
| Hovedkvarter | Burbank |
| Nettside |  |

**HBO Max** er en amerikansk videostrømmetjeneste som eies av Warner Bros. Discovery. Tjenesten ble lansert i USA 27. mai 2020, og ble i 2021 bygget ut til en internasjonal video­strømme­tjeneste. I Norge ble tjenesten tilgjengelig 26. oktober 2021.

HBO Max er bygget opp rundt innhold fra betal-TV-kanalen HBO, men er også et nav for Warner Bros. film- og tv-innhold. Tjenesten tilbyr egenproduksjon og arkivinnhold fra HBO og Warner Bros., i tillegg til lisensiert innhold fra eksterne produsenter og distributører.

Ifølge AT&T hadde HBO Max 12,6 millioner aktive abonnenter tidlig i desember 2020. I slutten av september hadde tjenesten 28,7 millioner betalende abonnenter. Dette tallet omfatter alle abonnenter på betal-tv-kanalen HBO, som har tilgang til HBO Max, mens som ennå ikke har aktivert den.

Fra lanseringen våren 2020 var HBO Max kun tilgjengelig i USA, men tjenesten ble i 2021 gradvis tilgjengelig over store deler av verden. Blant annet kom den til Norge og Norden i oktober 2021, og erstattet da HBO Nordic.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) HBO Max – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* HBO Max på Facebook

* HBO Max på Instagram

* (en) HBO Max på TikTok

* HBO Max på YouTube

* HBO Max på X (tidligere Twitter)

* HBO Max på X (tidligere Twitter)

Autoritetsdata
# Walt Disney World

| Walt Disney World |
| --- |
|  |
| Sted | Lake Buena Vista |
| Åpnet | 1. oktober 1971 (1971-10-01) |
| Areal | 101 km² |
| Antall ansatte | 74 000 |
| Eier | The Walt Disney Company |
| Nettside | disneyworld.disney.go.com |

Askepottslottet i Magic Kingdom
Kart over Walt Disney World
**Walt Disney World Resort** er en samling av fornøyelsesparker rett utenfor Orlando i Florida.

Disneyworld er det største og mest besøkte feriestedet verden, og åpnet 1. oktober 1971. Med sine 121 km² har Disneyworld et areal på størrelse med San Francisco.[*trenger referanse*] Det er rundt 52 millioner mennesker som besøker Disney World hvert år.[*trenger referanse*]

Disney World er ment å være den største av verdens Disney-parkkomplekser og heter derfor Disney *World*, til forskjell fra de andre parkene som alle heter Disneyland.

Da The Magic Kingdom åpnet i 1971 ble det ansatt ca. 5 000 ansatte.[*trenger referanse*]

Disneyworld består i hovedsak av fire store temaparker: Magic Kingdom, Disney's Animal Kingdom, Disney's Hollywood Studios og Epcot. I tillegg har Disneyworld de to badeparkene Typhoon Lagoon og Blizzard Beach, mat- og shoppingområdet Disney Springs, samt en rekke hoteller.

## Parker i Disneyworld

* Magic Kingdom
* Epcot
* Disney's Hollywood Studios
* Disney's Animal Kingdom

## Badeparker

* Disney's Typhoon Lagoon
* Disney's Blizzard Beach

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) Walt Disney World Resort – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Sveriges len

**Sveriges len** (svensk: Sveriges län) er en administrativ inndeling av Sverige som ble innført i 1634. Fra 1998 har det vært 21 len. For hvert len er det en *länsstyrelsen*, som er ledet av en *landshøvding*. I hvert len finnes en region, som har ansvar for blant annet helsetjenester og kollektivtrafikk. Lensinndelingen ligger til grunn for flere administrative inndelinger, som inndelingen i 7 politiregioner og 12 domkretser. Andre inndelinger, som tingrettsinndeling er basert på kommunegrenser. Hvert len utgjør også hvert sitt valgdistrikt i valg til Sveriges riksdag.[*trenger referanse*]

## Historie

Birger jarl og Magnus Ladulås etablerte «slottslän» da «ledungen» ble omgjort til en fast skatt. Det fantes også «underholdslen» for medlemmene av kongefamilien, og «pantelen» med lån fra privatpersoner til kronen, samt «tjenstefylker» som var byttet mot militære tjenester.[*trenger referanse*]

En ny lensorganisasjon ble etablert gjennom regjeringsformen i 1634. Den opprinnelige lensinndelingen gjenfinner man i det som kalles landskap.[*trenger referanse*]

## Län i Sverige

| Län | ISO 3166-2:SE | Areal (km²) | Befolkning (SCB: 31/12/2006) | Adm. senter | Opprettet | Kart |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Blekinge län | K | 2 941 | 151 436 | Karlskrona | 1683 |  |
|  Dalarnas län | W | 28 194 | 275 711 | Falun | 1634 (navnebytte 1997) |
|  Gotlands län | I | 3 140 | 57 297 | Visby | 1678 |
|  Gävleborgs län | X | 18 191 | 275 653 | Gävle | 1762 |
|  Hallands län | N | 5 454 | 288 859 | Halmstad | 1719 |
|  Jämtlands län | Z | 49 443 | 127 020 | Östersund | 1810 |
|  Jönköpings län | F | 10 475 | 331 539 | Jönköping | 1687 |
|  Kalmar län | H | 11 171 | 233 776 | Kalmar | 1634 |
|  Kronobergs län | G | 8 458 | 179 635 | Växjö | 1674 |
|  Norrbottens län | BD | 98 911 | 251 886 | Luleå | 1810 |
|  Skåne län | M | 11 027 | 1 184 500 | Malmö | 1997 |
|  Stockholms län | AB | 6 490 | 1 918 104 | Stockholm | 1968 |
|  Södermanlands län | D | 6 060 | 263 099 | Nyköping | 1683 |
|  Uppsala län | C | 6 989 | 319 925 | Uppsala | 1634 |
|  Värmlands län | S | 17 583 | 273 489 | Karlstad | 1779 |
|  Västerbottens län | AC | 55 432 | 257 581 | Umeå | 1638 |
|  Västernorrlands län | Y | 21 678 | 243 978 | Härnösand | 1762 |
|  Västmanlands län | U | 6 302 | 248 489 | Västerås | 1634 |
|  Västra Götalands län | O | 23 942 | 1 538 284 | Göteborg | 1998 |
|  Örebro län | T | 8 517 | 275 030 | Örebro | 1634 |
|  Östergötlands län | E | 10 562 | 417 966 | Linköping | 1634 |

## Nedlagte len i Sverige

* Göteborgs och Bohus län (se Västra Götalands län)
* Kopparbergs län (se Dalarnas län)
* Kristianstads län (se Skåne län)
* Malmöhus län (se Skåne län)
* Nyköpings län (se Södermanlands län)
* Skaraborgs län (se Västra Götalands län)
* Älvsborgs län (se Västra Götalands län)
* Ölands län (se Kalmar län)

## Se også

* Sveriges kommuner
* Landskap i Sverige

## Eksterne lenker

* Länstyrelser i Sverige
* Sveriges läns vapen

Autoritetsdata
# Riksarkivet (Sverige)

**Riksarkivet** (**RA**) er Sveriges nasjonale arkiv. Sjefen kalles *riksarkivarie*.

Riksarkivet er en av Sveriges eldste myndigheter, med røtter i middelalderen og 1500-tallet. Axel Oxenstierna grep inn i arkivforholdene gjennom å fastsette en kanselliordning 18. oktober 1618. Han foreskrev hvordan «det gamla kansliet», dvs. Riksarkivet, skulle være organisert. Dermed ble Riksarkivet formelt etablert som et selvstendig embetsorgan innen det kongelige kanselliet.

Arbeidsområdet ble begrenset fra begynnelsen til det kongelige kanselliet, men fra 1800-tallets slutt fikk Riksarkivet også oppgaver med arkivoppbyggingen hos andre sentrale og lokale myndigheter. Et selvstendig embetsverk ble det først i 1878. Hos Riksarkivet finnes siden 1953 også statsheraldikeren.

## Kilder

* Riksarkivets offisielle nettsted Besøkt 2. juni 2014

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) National Archives of Sweden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Tegnérlunden

Tegnérlunden, Januar 2008.
Fabrikkene i slutten av 1880-tallet.
**Tegnérlunden** er en park i sentrum av Stockholm, på grensen mellom bydelene Norrmalm og Vasastaden. Parken ligger til Tegnérgatan som danner grensen mellom Norrmalm (mot sør) og Vasastaden (i nord). Langs parkens vestlige side ligger Upplandsgatan.

I Tegnerlunden ligger Enskilda videregående skole med adresse Tegnérlunden 5, og Swedenborg Minneskyrka i Tegnérlunden 7.
Tegnerlunden

## Historie

### Navnet

I Tegnérlunden stod det på slutten 1800-tallet to av Stockholms vindmøller som malte korn, satt opp i 1693 og 1724. Tegnérlunden ble tidligere kalt *Trebackarlånggatan*. Sitt nåværende navn fikk parken i 1885 (samtidig med Tegnérgatan). Deretter fikk den navnet *Tegnérslunden* (med "s") etter dikteren og biskop Esaias Tegnér (1782-1846). Han hadde imidlertid ingen tilknytning til stedet, og etter forslag fra navnutvalget ble navnet endret i 1932, og til slutt til *en liten park, Tegnérlunden* (uten "s").

### Park

Parken ble opprinnelig opprettet i 1890-tallet da hadde den to vindmøller som ble revet. Den var den minste av alle stockholmsparker med blomsterbed og plen som var forbudt å gå på. På begynnelsen av 1940-tallet fikk Tegnerlunden en gjennomgripende forandring etter forslag fra bygartneren, stadsträdgårdsmästare Holger Bloms Erik Glemme. Det ble bygget en brønn på toppen av bakken med en kunstig bekk som rant nedover skråningen og under en liten buebro av stein før den endte i en liten plaskedam.

## Skulpturer

I Tegnérlundens østlige ende er det en stor statue av August Strindberg skapt av Carl Eldh, en model ble ferdig til Strindbergs siste bursdag i 1912. I året 1916 ble fullskalemodellen ferdig, og i 1942 ble den støpt i bronse og satt opp i parken. På sokkelen sider er sitater fra Strindbergs litterære verk.

I parkens nordøstre hjørne ble det i 1996 reist en liten bronseskulptur som Majalisa Alexanderson hadde lavet av Astrid Lindgren som tar imot et barn. På skulpturen er det sitater fra hennes bøker. Flere av Astrid lindgrens bøker er relatert til en liten park, Tegnérlunden. For eksempel i begynnelsen av *Mio min Mio* tar den lili gutten *Bo Vilhelm Olsson* ham med til *Landet i det fjerne*.

## Kilder

* Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986): *Stockholms gatunamn: innerstaden*. Monografier utgitt av Stockholms stad (opptrykk av del av første opplag). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget ISBN 91-38-90777-1
* Informasjonstavle på stedet

Autoritetsdata
# Dickie Moore

| Dickie Moore |
| --- |
|  |
| Født | John Richard Moore, Jr. 12. sep. 1925 Los Angeles |
| Død | 7. sep. 2015   (89 år) Wilton |
| Beskjeftigelse | Skribent, sakprosaforfatter, teaterskuespiller, filmskuespiller, forretningsdrivende, manusforfatter, skuespiller  |
| Ektefelle | Jane Powell (1988–2015) |
| Nasjonalitet | USA |
| Aktive år | 1927– |
| IMDb | IMDb
 |
|

---

Dickie Moore på Commons |

**Dickie Moore**, født John Richard Moore Jr. (1925–2015) var en amerikansk skuespiller.
Moore begynte som barneskuespiller i Hollywood på slutten av stumfilmperioden under navnet Dickie Moore. Han var en populær barne- og ungdomsskuespiller fram til siste halvdel av 1930-tallet.

## Filmografi (utvalg)

* 1929 – *Kjærlighet ved første blikk*
* 1930 – *O hellige ektestand*
* 1931 – *Peggys egteskap*
* 1932 – *Den blonde Venus*
* 1932 – *En mann og hans kvinne*
* 1937 – *En brud i rødt*
* 1941 – *Sersjant York*
* 1943 – *Himmelen kan vente*
* 1947 – *Out of the Past*

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Dickie Moore på Internet Movie Database

* (sv) Dickie Moore i Svensk Filmdatabas

* (da) Dickie Moore på Filmdatabasen

* (da) Dickie Moore på Scope

* (fr) Dickie Moore på Allociné

* (en) Dickie Moore på AllMovie

* (en) Dickie Moore hos Turner Classic Movies (arkivert)

* (en) Dickie Moore hos The Movie Database

* (en) Dickie Moore hos Internet Broadway Database

* (en) Dickie Moore hos Internet Broadway Database
# Harry Tenbrook

| Harry Tenbrook |
| --- |
|  |
| Født | 9. okt. 1887 Christiania |
| Død | 4. sep. 1960   (72 år) Woodland Hills |
| Beskjeftigelse | Skuespiller  |
| Nasjonalitet | Norge |
| IMDb | IMDb
 |
|

---

Harry Tenbrook på Commons |

**Harry Tenbrook** (Opprinnelig: **Henry Olaf Hansen**) (født 9. oktober 1887 i Kristiania, død 4. september 1960 i Woodland Hills) var en norskfødt amerikansk skuespiller. I filmer hadde han en lang karriere i biroller, hovedsakelig i *programmers* og actionmelodramaer. I de senere årene spilte han jevnlig i John Fords filmer.

Tenbrook debuterte i en kortfilm i 1911. Han hadde rollen som den slemme *hombre*, Sid Garrett, i westernfilmen *Kindled Courage* (1923). Tenbrook portretterte vanligvis personer som truet lov og orden i sine filmer.

Lydfilmdebuten gjorde han i danske Benjamin Christensens merkelige amerikanske melodrama *Seven Footprints to Satan* (1929), der han spilte Thelma Todds bilfører.

Gjennom hele 1930- og 1940-tallet var Tenbrook en flittig karakterskuespiller og spilte en mengde mindre roller: bootlegger i gangsterfilmen *Scarface* (1932), medlem av skipsmannskapet både i *King Kong* (1933) og oppfølgeren *Song of Kong* (1933).

Med John Fords *Siste vogn til Lordsbury* (1939), hvor han så vidt kan skimtes som telegraf-operatør, ble han medlem av regissørens skuespillergruppe. Tenbrook hadde for øvrig spilt i Fords film *The Seas Beneath* (1931), en spionfilm med handling langt til den første verdenskrig, og i *The Informer* (1935).

Han døde av lungekreft.

## Filmografi

* 1952 - Livets karusell
* 1950 - Epilog – "Orplid"s hemmelighet
* 1945 - Lynangrep
* 1925 - The Burning Trail
* 1923 - Kindled Courage
* 1920 - The Money Changers
* 1920 - The Honey Bee
* 1918 - Thieves’ Gold
* 1917 - The Scarlet Car

## Referanser

## Kilder

* Wollstein, Hans J.: *Strangers in Hollywood*

## Eksterne lenker

* (en) Harry Tenbrook på Internet Movie Database

* (sv) Harry Tenbrook i Svensk Filmdatabas

* (fr) Harry Tenbrook på Allociné

* (en) Harry Tenbrook på AllMovie

* (en) Harry Tenbrook hos The Movie Database
# Blue Blood and Red

| *Blue Blood and Red* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Komedie, stumfilm |
| Utgivelsesår | 1916 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 50 min. |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Raoul Walsh  |
| Foto | Georges Benoît  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | George Walsh, James A. Marcus, Vester Pegg, Doris Pawn  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | Fox Film Corporation  |
|  |
| Premiere(r) | 1916 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Blue Blood and Red er en amerikansk stumfilm fra 1916, regissert av Raoul Walsh.

## Handling

Når den bortskjemte playboyen Algernon DePont blir kastet ut av Harvard University, kaster faren ham ut av familiens hjem.

Algernon reiser deretter sammen med butleren sin, og kjører vestover på leting etter eventyr. Han forelsker seg snart i datteren til en storfe-bonde, men han blir også målet for en mobb som ønsker å lynsje ham.

## Skuespillere

* George Walsh som Algernon DuPont.
* Martin Kinney som Peterkin.
* Doris Pawn.
* James A. Marcus.
* Jack Woods.
* Augustus Carney.
* Vester Pegg.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Blue Blood and Red* på Internet Movie Database

* (en) *Blue Blood and Red* på The Movie Database – film

* (en) *Blue Blood and Red* på American Film Institute

* (en) *Blue Blood and Red* på Silent Era

Autoritetsdata
# Pillars of Society (1916)

| *Pillars of Society* |
| --- |
| Generell informasjon |
| Sjanger | Drama |
| Utgivelsesår | 1916 |
| Prod.land | USA |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh |
| Basert på | Henrik Ibsens skuespill *Samfundets støtter* |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Henry B. Walthall Mary Alden Juanita Archer George Beranger Josephine Crowell |
| Prod.selskap | Fine Arts Film Company (produksjon) Triangle Film Corporation (distribusjon) |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Pillars of Society er en amerikansk stumfilm fra 1916, regissert av Raoul Walsh. Manuset bygger på Henrik Ibsens skuespill, *Samfundets støtter*, fra 1877.

*Pillars of Society* hadde premiere i USA 27. august 1916.

## Handling

Konsul *Bernic*, en stor skipsreder, som er regnet som en grunnpilar i det norske samfunnet, har bygget sin karriere på uærlige handlinger og løgner. Mange år tidligere hadde han vært fru *Dorf*s elsker. Som et resultat av forholdet, ble en liten jente født, og for å forsvare sitt gode navn og rykte, hadde han spurt svogeren, *Johan* – som var i ferd med å reise til utlandet – om å påta seg ansvaret.

Da fru Dorf senere døde, hadde han adoptert det alle trodde var hans niese. Nå, derimot, er *Johan* kommet tilbake til Norge, og bestemmer seg for å gjenopprette sitt navns ære. *Karsten* planlegger i panikk å drepe ham, og får ham til å gå om bord på et usikkert fartøy. Men *Johan* skifter skip, og isteden går *Olaf*, *Karsten*s sønn, om bord. Redningsmannskap klarer å redde den unge, og *Karsten*, ute av stand til å lyve mer, bekjenner sannheten og innrømmer at han er jentas rette far.

## Rolleliste

* Henry B. Walthall: *Karsten Bernic*
* Mary Alden: *Lona Tonnesen*
* Juanita Archer: *Betty*
* George Beranger: *Johan Tonnesen*
* Josephine Crowell: *Karstens mor*
* Olga Grey: *Madame Linda Dorf*
* Jennie Lee: *Pleierske*
* Loyola O'Connor: *Bettys tante*
* William Parsons: *Pastoren*
* Joseph Singleton: *Herr Dorf*
* Edna Mae Wilson: *Lille Dina Dorf*

## Eksterne lenker

* (en) *Pillars of Society* på Internet Movie Database

* (en) *Pillars of Society* på The Movie Database – film

* (en) *Pillars of Society* på American Film Institute

Autoritetsdata
# Betrayed (1917)

| *Betrayed* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Drama, stumfilm |
| Utgivelsesår | 1917 |
| Nasjonalitet | USA |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Raoul Walsh  |
| Produsent(er) | William Fox |
| Foto | Lawrence Dallin Clawson  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Hobart Bosworth, James A. Marcus, Miriam Cooper, Monte Blue, Wheeler Oakman  |
| Annen informasjon |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
|  |
| Premiere(r) | 1917 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Betrayed er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Raoul Walsh.

## Handling

Når den beryktede kjeltringen Leopoldo Juarez søker tilflukt i huset hennes, utvikler den attraktive unge meksikanske kvinnen Carmelita romantiske følelser for ham, og avtaler å møte ham ved en bekk i nærheten. Men hun sovner rett etter at han går sin vei. Hun våkner igjen når den amerikanske hær-offiseren William Jerome ankommer huset hennes, på leting etter Jerome.

Carmelita blir fascinert av den unge offiseren også, og forteller ham snart om hennes planlagte møte med kjeltringen. Juarez finner ut av dette, og tvinger Carmelita til å bruke hatten og frakken hans. Jerome skyter henne ved en feil, blir dømt for drap, og skal etter planen henrettes ved skyting. Men alt er ikke helt som det ser ut til å være.

## Skuespillere

* Miriam Cooper som Carmelita.
* James A. Marcus som Carpi.
* Hobart Bosworth som Leopoldo Juares.
* Monte Blue som Pepo Esparenza.
* Wheeler Oakman som William Jerome.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Betrayed* på Internet Movie Database

* (en) *Betrayed* på The Movie Database – film

* (en) *Betrayed* på Silent Era

Autoritetsdata
# The Pride of New York

| *The Pride of New York* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Krig, stumfilm |
| Utgivelsesår | 1917 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 50 min. |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Raoul Walsh  |
| Produsent(er) | William Fox |
| Foto | Lawrence Dallin Clawson  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | George Walsh, James A. Marcus, William Bailey  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | Fox Film Corporation  |
|  |
| Premiere(r) | 1917 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

The Pride of New York er en amerikansk stumfilm fra 1917, regissert av Raoul Walsh.

## Handling

Harold Whitley fra New York blir opprørt når USA går inn i første verdenskrig. Etter å ha fått vite at gifte menn kan bli unntatt fra å bli tvunget inn i militærtjeneste, oppfordrer Harold sin forlovede Mary til å gifte seg med ham så raskt som mulig.[*trenger referanse*]

Men en indignert Mary truer umiddelbart med å avbryte hele forlovelsen deres, og senere blir Harold sendt til Frankrike som soldat. Underveis opplever han en rekke kompliserte situasjoner, samtidig som han forsøker å finne en vei hjem til sin elskede.

## Rolleliste

* George Walsh som Jim Kelly
* James A. Marcus som Pat Kelly
* William Bailey som Harold Whitley
* Regina Quinn som Mary

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *The Pride of New York* på Internet Movie Database

* (en) *The Pride of New York* på The Movie Database – film

* (en) *The Pride of New York* på American Film Institute

Autoritetsdata
# Every Mother’s Son

| *Every Mother's Son* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Drama, stumfilm, krig |
| Utgivelsesår | 1918 |
| Nasjonalitet | USA |
| Språk | Ingen (dialog) |
| Bak kamera |
| Regi | Raoul Walsh  |
| Manus | Raoul Walsh  |
| Produsent(er) | William Fox |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Charlotte Walker  |
| Annen informasjon |
| Filmformat | 1,33:1 |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
| Filmselskap | Fox Film Corporation  |
|  |
| Premiere(r) | 1918 |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Every Mother's Son er en amerikansk stumfilm fra 1918, regissert av Raoul Walsh.

## Handling

Når amerikanerne går inn i første verdenskrig, sender en mor sine to eldste sønner til slagmarkene med et smil - selv om hjertet hennes er utrolig bekymret. Hun får snart vite at den eldste sønnen hennes er savnet, og den andre sønnen har blitt såret. Hun bestemmer seg for å holde den yngste sønnen hjemme. Gutten, på grunn av innflytelsen fra pasifistisk litteratur, følger villig moren sin på en hemmelig reise til hjemmet deres ved sjøen.

Men faren hans, som skammer seg over at sønnen hans ikke har meldt seg til krigsinnsatsen, oppdager snart hvor de befinner seg. De tre havner midt i en heftig krangel når noen overlevende fra et skip, ødelagt utenfor kysten på grunn av en tysk U-båt, dukker opp ved huset for å søke tilflukt.

## Skuespillere

* Charlotte Walker som en amerikansk mor
* Percy Standing som en amerikansk far
* Edwin Stanley som den eldste sønnen i familien
* Ray Howard som den mellomste sønnen
* Gareth Hughes som den tredje sønnen
* Corona Paynter som en fransk kvinne
* Bernard Thornton som Løytnant Von Sterbling

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Every Mother's Son* på Internet Movie Database

* (en) *Every Mother's Son* på The Movie Database – film

* (en) *Every Mother's Son* på American Film Institute

Autoritetsdata