Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Dooley Wilson

| Dooley Wilson |
| --- |
|  |
| Født | Arthur Wilson 3. apr. 1886 Tyler |
| Død | 30. mai 1953   (67 år) Los Angeles |
| Beskjeftigelse | Musiker, sanger, teaterskuespiller, filmskuespiller, skuespiller  |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Angelus-Rosedale Cemetery |
| Aktive år | 1908– |
| IMDb | IMDb
 |
|

---

Dooley Wilson på Commons |

**Arthur «Dooley» Wilson** (født 3. april 1886, død 30. mai 1953) var en amerikansk skuespiller og sanger. Han ble født i Tyler i Texas, og er mest kjent for rolle som Sam i filmen *Casablanca* fra 1942.

## Filmografi

* *On Our Selection* (1920)
* *Keep Punching* (1939)
* *My Favorite Blonde* (1942)
* *Take a Letter, Darling* (1942)
* *Night in New Orleans* (1942)
* *Cairo* (1942)
* *Casablanca* (1942)
* *Two Tickets to London* (1943)
* *Stormy Weather* (1943)
* *Higher and Higher* (1943)
* *Seven Days Ashore* (1944)

|  |
| --- |
| * *Triple Threat* (1948)
* *Racing Luck* (1948)
* *Knock on Any Door* (1949)
* *Come to the Stable* (1949)
* *Tell It to the Judge* (1949)
* *Free for All* (1949)
* *No Man of Her Own* (1950)
* *Father Is a Bachelor* (1950)
* *Passage West* (1951)
* *The Beulah Show* (1950) TV-serie

  |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Dooley Wilson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Dooley Wilson på Internet Movie Database

* (sv) Dooley Wilson i Svensk Filmdatabas

* (da) Dooley Wilson på Scope

* (fr) Dooley Wilson på Allociné

* (en) Dooley Wilson på AllMovie

* (en) Dooley Wilson hos Turner Classic Movies (arkivert)

* (en) Dooley Wilson hos Rotten Tomatoes

* (en) Dooley Wilson hos The Movie Database

* (en) Dooley Wilson hos Internet Broadway Database
* (en) Dooley Wilson på Discogs

* (en) Dooley Wilson på MusicBrainz

* (en) Dooley Wilson på Songkick

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Presidentvalget i USA 1968

|  |
| --- |
| ‹ 1964  1972 › |
| Presidentvalget i USA 1968 |
| 5. november 1968 |
|  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| Kandidat | Richard Nixon | Hubert Humphrey | George Wallace |
| Parti | Republikanerne | Demokratene | American Independent |
| Hjemstat | California | Minnesota | Alabama |
| Visekandidat | **Spiro Agnew** | Edmund Muskie | Curtis LeMay |
| Valgmenn | 301 | 191 | 46 |
| Stater vunnet | **32** | 13+DC | 5 |
| Stemmer | **31 783 783** | 31 271 839 | 9 901 118 |
| Oppslutning | **43,4 %** | 42,7 % | 13,5 % |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |
| **Sittende president**
Lyndon B. Johnson
Demokratene

**Valgt president**
Richard Nixon
Republikanerne
 |

**Presidentvalget i USA 1968** var det 46. presidentvalget i USAs historie. Valget fant sted den 5. november 1968, og valgte Richard Nixon og Spiro Agnew som henholdsvis president og visepresident for perioden 1969–1973.

Den sittende presidenten, Lyndon B. Johnson, som hadde vunnet en overlegen seier fire år tidligere, stilte ikke til gjenvalg. Bakteppet for valget var preget av drapet på borgerrettighetsaktivisten Martin Luther King jr. og de påfølgende raseopptøyene over hele landet, drapet på presidentkandidaten Robert F. Kennedy, demonstrasjoner mot Vietnamkrigen på universiteter og colleger samt voldelige sammenstøt mellom politiet og krigsmotstandere under Det demokratiske partis landsmøte.

Visepresident Hubert Humphrey stilte som Det demokratiske partis presidentkandidat, men tapte mot Richard Nixon fra Det republikanske parti, hvis valgløfter gjaldt å gjeninnføre lov og orden i byene samt slå ned på opptøyer og kriminalitet. Valget markerte den endelige slutten for koalisjonen av interessegrupper som støttet New Deal og fra 1930-årene stemte på demokratiske presidentkandidater. En tredje kandidat, George Wallace, fikk også et sterkt resultat i valget. Idet Wallace var imot føderal innblanding i Sørstatene for å få slutt på raseskillet i skolen, fikk han svært høy oppslutning der. Ingen tredje kandidat har fått alle valgmannsstemmene fra en delstat siden.

## Eksterne lenker

* Stemmer fordelt på stater
* Stemmer fordelt på stater (med grafer)
* Stemmer fordelt på fylker (counties)
# Shanghaikommunikéet

Møtehallen i Jinjiang Hotel, åsted for undertegnelsen av kommunikéet.
**Shanghaikommunikéet** (fullt navn på engelsk: *The Joint Communiqué of the United States of America and the People's Republic of China*) var et viktig diplomatisk dokument undertegnet av USA og Folkerepublikken Kina den 27. februar 1972 under president Richard Nixons besøk til Kina. Dokumentet framholdt at det var i alle nasjoners interesse at USA og Kina arbeidet seg frem til normalisering av sine relasjoner. Selve normaliseringen var ikke et fullbyrdet faktum før ved *Joint Communiqué on the Establishment of Diplomatic Relations* syv år etter.

USA og Kina var også enige om at verken de eller noen annen makt skulle søke hegemoni i Asia-Stillehavet-regionen. Dette var av særlig betydning for Kina, som hadde en lang og militarisert grense mot Sovjetunionen.

Med hensyn til Taiwans politiske status aksepterte USA i kommunikeet Ett-Kina-politikken (skjønt uten å slutte seg til Folkerepublikken Kinas versjon av dette politiske prinsipp), og gikk med på å skjære ned på sine militære installasjoner på Taiwan. Dette ble av Henry Kissinger betegnet som *konstruktiv ambivalens*.

Kommunikeet uttrykte også ønsker om å utvide de to landenes økonomiske og kulturelle kontakter, men uten å nevne noe spesifikt i den regning.

## Eksterne lenker

* Tekst

Autoritetsdata
# Christopher Lasch

| Christopher Lasch |
| --- |
| Født | 1. juni 1932 Omaha |
| Død | 14. feb. 1994   (61 år) Pittsford |
| Beskjeftigelse | Historiker, samfunnskritiker, skribent, sosiolog, journalist, universitetslærer  |
| Utdannet ved | Harvard University Columbia University |
| Doktorgrads- veileder | William Leuchtenburg |
| Far | Robert Lasch |
| Nasjonalitet | USA |
| Utmerkelser | Guggenheim-stipendiet National Book Award (1980) |

**Christopher (Kit) Lasch** (født 1. juni 1932, død 14. februar 1994) var en amerikansk historiker, moralfilosof og kritiker.

Han studerte ved Columbia University og Harvard University, og ble professor ved Universitetet i Rochester. Hans mest kjente bok var *Den narsissistiske kultur*, som ble en bestselger.[*trenger referanse*]

## Referanser

## Litteratur

* (no) Publikasjoner av Christopher Lasch i BIBSYS
* *Den narsissistiske kultur* i serien Bokklubbens Kulturbibliotek med innledende essay av Nils Johan Lavik, oversatt av Trond Berg Eriksen 2006 ISBN 978-82-525-6390-0
* *Elitenes opprør og sviket mot demokratiet*. Oslo: Pax. 1996. ISBN 8253018134.  originaltittel *The revolt of the elites and the betrayal of democracy*
* *Seg selv nok?: om å overleve psykisk i krisetider*. Oslo: Gyldendal. 1986. ISBN 8205166056.  originaltittel: *The minimal self*
* *En trygg havn?: familien i den moderne verden*. Oslo: Gyldendal. 1983. ISBN 8205141959.  original: *Haven in a heartless world*
* *Den narsissistiske kultur*. Oslo: Pax. 1982. ISBN 8253011792.  originaltittel: *The culture of narcissism*
# Peter Viereck

| Peter Viereck |
| --- |
| Født | Peter Robert Edwin Viereck 5. aug. 1916 New York |
| Død | 13. mai 2006   (89 år) South Hadley |
| Beskjeftigelse | Lyriker, historiker, skribent, litteraturkritiker, journalist, politiker, universitetslærer, oversetter  |
| Utdannet ved | Harvard University Horace Mann School |
| Far | George Sylvester Viereck |
| Mor | Margaret Edith Hein |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Evergreen Cemetery |
| Utmerkelser | Guggenheim-stipendiet (1948) Pulitzerprisen for poesi (1949) |

**Peter Robert Edwin Viereck** (1916–2006) var en amerikansk historiker, lyriker og politisk teoretiker.

## Liv og virke

Peter Viereck var sønn av den tysk-amerikanske skribenten og nazisten George Sylvester Viereck.

Han tok bachelorgraden i historie ved Harvard University i 1937, mastergraden i 1939 og doktorgraden i 1942. Han hadde sin spesialisering i europeisk historie. I sin doktorgradsavhandling, som også ble utgitt i bokform i flere opplag, argumenterte Viereck for at nazismen i første rekke hadde sine røtter i den tyske nasjonalromantikken på 1800-tallet, og ikke i den autoritære prøyssiske tradisjonen. Dette var en oppsiktsvekkende analyse i samtiden, men har fått allmenn aksept. Viereck hadde allerede i en artikkel i *Atlantic Monthly* i april 1940 tatt et oppgjør med totalitært tankegods som nazismen og kommunismen, hevdet at liberalismen hadde en naiv forståelse av fremskrittet og menneskets godhet, og tatt til orde for en fornyelse av konservatismen.

Han utgav flere omfattende verk om konservativ politisk tenkning, og skrev blant annet:

> «De konservative prinsippene par excellence er selvrealiserende gjennom personlig ansvar, bevaring gjennom reform, humanisme og klassisk balanse, en fruktbar nostalgi for det permanente bak tingenes evige flux og en sans for historisk kontinuitet. Disse prinsippene skaper frihet, en frihet som ikke er bygget på den infantile trassens kvikksand, men på en grunnmur av etikk og lov.»
>
>

Viereck foreleste først ved Smith College 1946–1947. I 1948 ble han professor i historie ved Mount Holyoke College, et kvinneuniversitet i Massachusetts. Han emeriterte i 1987, men fortsatte å undervise i russisk historie frem til 1997.

Viereck utgav en rekke diktsamlinger, og noen av diktene ble først publisert i det velrenommerte tidsskriftet *Poetry*. Han ble tildelt Pulitzerprisen for poesi i 1949.

## Referanser

## Litteratur

* Viereck, Peter (2006) [1949]. *Conservatism Revisited: The Revolt Against Ideology* (på engelsk) (2 utg.). Transaction Publishers. ISBN 0-7658-0576-6.
* Viereck, Peter (2006) [1956]. *Conservative Thinkers: From John Adams to Winston Churchill* (på engelsk) (2 utg.). Transaction Publishers. ISBN 1-41280526-0.
# George Clinton

| George Clinton |
| --- |
|  |
| Født | 26. juli 1739 Little Britain |
| Død | 20. apr. 1812   (72 år) Washington D.C. |
| Beskjeftigelse | Offiser, politiker, guvernør, visepresident  |
| Ektefelle | Sarah Cornelia Clinton |
| Far | Charles Clinton |
| Mor | Elizabeth Denniston |
| Søsken | James Clinton |
| Barn | Elizabeth Clinton Tallmadge Cornelia Clinton Genêt Catherine Clinton |
| Parti | Det demokratisk-republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Old Dutch Churchyard |
| USAs visepresident |
| 4. mars 1805–20. april 1812 |
| President | Thomas Jefferson, James Madison |
| Forgjenger | Aaron Burr |
| Etterfølger | Elbridge Gerry |
| Signatur |
|  |
| Våpenskjold |
|  |
|

---

George Clinton på Commons |

**George Clinton** (1739–1812) var USAs fjerde visepresident.

Clintons far, Charles, var irsk innvandrer og satt i New Yorks lovgivende forsamling i kolonitiden og det er sagt at Georges interesse for politikk stammer fra faren.[*trenger referanse*] George Clinton var broren til general James Clinton og onkel til guvernør DeWitt Clinton.

Clinton ble valgt til Den kontinentale kongress og stemte for USAs uavhengighetserklæring. Han var den første og tredje guvernøren i delstaten New York i periodene 1777–1795 og 1801–1804. Han var USAs visepresident under Thomas Jefferson og James Madison i periodene 1805–1812 og den første som døde i embetet. Ved siden av Clinton er det bare John C. Calhoun som har vært visepresident for to presidenter.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) George Clinton – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) George Clinton hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek

* (en) George Clinton hos American National Biography

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Alan Cranston

| Alan Cranston |
| --- |
|  |
| Født | 19. juni 1914 Palo Alto |
| Død | 31. des. 2000   (86 år) Los Altos |
| Beskjeftigelse | Politiker, journalist, friidrettsutøver  |
| Embete | * California State Controller (1959–1967)
* senator i USA (91st United States Congress, California Class 3 senate seat, 1969–1971)
* senator i USA (92nd United States Congress, California Class 3 senate seat, 1971–1973)
* senator i USA (93rd United States Congress, California Class 3 senate seat, 1973–1975)
* senator i USA (94th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1975–1977)
* senator i USA (95th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1977–1979)
* senator i USA (96th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1979–1981)
* senator i USA (97th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1981–1983)
* senator i USA (98th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1983–1985)
* senator i USA (99th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1985–1987)
* senator i USA (100th United States Congress, California Class 3 senate seat, 1987–1989)
* senator i USA (101st United States Congress, California Class 3 senate seat, 1989–1991)
* senator i USA (102nd United States Congress, California Class 3 senate seat, 1991–1993)
* senator
 |
| Utdannet ved | Stanford University Pomona College Universidad Nacional Autónoma de México |
| Parti | Det demokratiske parti |
| Nasjonalitet | USA |
|

---

Alan Cranston på Commons |

**Alan MacGregor Cranston** (født 19. juni 1914 i Palo Alto, California, USA, død 31. desember 2000 i Los Altos, California, USA) var en amerikansk politiker og journalist som tjenestegjorde som senator fra California fra 1969 til 1993 og som president av Citizens for Global Solutions fra 1949 til 1952.

Cranston arbeidet som en jornualist etter sin avgangseksamen fra Stanford University. Etter å ha arbeidet som California State Controller, ble han innvalgt i senatet i 1968. Fra 1977 til 1991 var han en partipisk for demokratene. I 1984 prøvde han å nomineres for demokratene som president, og forsvarte atomvåpen-nedrustning i de senere stadier av den kalde krigen. Han avbrøt nominasjonsforsøket etter de første primærvalgene.

## Referanser
# Estes Kefauver

| Estes Kefauver |
| --- |
|  |
| Født | Carey Estes Kefauver 26. juli 1903 Madisonville |
| Død | 10. aug. 1963   (60 år) Bethesda (Walter Reed National Military Medical Center) |
| Beskjeftigelse | Politiker, advokat  |
| Utdannet ved | University of Tennessee (–1924; akademisk grad: bachelorgrad) Yale Law School (–1927; akademisk grad: Bachelor of Laws, utmerkelse: cum laude) |
| Parti | Det demokratiske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Madisonville |
| Senator |
| 3. januar 1949–10. august 1963 |
| Valgkrets | Tennessee |
| Forgjenger | Tom Stewart |
| Etterfølger | Herbert S. Walters |
| Kongressrepresentant |
| 13. september 1939–3. januar 1949 |
| Valgkrets | Tennessees 3. distrikt |
| Forgjenger | Sam D. McReynolds |
| Etterfølger | James B. Frazier jr. |
|

---

Estes Kefauver på Commons |

**Carey Estes Kefauver** (IPA: [ˈɛstɨs ˈkiːfɔːvər], født 26. juli 1903 i Madisonville i Tennessee, død 10. august 1963) var en amerikansk advokat og demokratisk politiker. Etter ti år i Representantenes hus representerte han delstaten Tennessee i Senatet 1949–1963. Tidlig i 1950-årene ble han kjent for sin etterforskning av organisert kriminalitetr.

I 1952 forsøkte Kefauver å bli demokratenes presidentkandidat. Etter at han overraskende vant det første primærvalget i New Hampshire, kunngjorde president Harry Truman at han ikke ønsket å stille til gjenvalg. Kefauver vant 12 av 15 primærvalg, men på denne tiden var primærvalgene bare veiledende. Under landsmøtet i Chicago ledet Kefauver på de to første opptellingene, men hadde ikke flertall. Før den tredje opptelligen fikk president Truman kandidaten W. Averell Harriman til å trekke seg til fordel for Adlai Stevenson. Samtidig byttet flere av Kefauvers delegater til Stevenson, så Stevenson vant på tredje opptelling.

I 1956 forsøkte Kefauver på nytt å bli presidentkandidat og vant ni av 15 primærvalg. Han hadde likevel færre delegater enn Stevenson etter primærvalgene og trakk seg før landsmøtet. Kefauver ble valgt til visepresidentkandidat for Adlai Stevenson fra Det demokratiske parti.

Kefauver var baptist av engelsk, fransk og italiensk herkomst. På fars- og morssiden var slekten proprietærer, mens faren også drev handel. Etter college ved University of Tennessee i 1924 tok han sin juridiske eksamen med laud ved Yale Law School i 1927. Frem til han ble valgt til Representantenes hus fra Tennessees 3. distrikt i 1939, praktiserte Kefauver som advokat i Chattanooga. Han var først ansatt i Cooke, Swaney & Cooke LLP, senere som partner i Sizer, Chambliss & Kefauver LLP og Duggan, McDonald & Kefauver LLP. Hans politiske interesse skal ha blitt vekket i rollen som advokat for *Chattanooga News*. Han giftet seg i 1935 med skotske Nancy Pigott fra Glasgow. Paret hadde fire barn.

Kefauver røyket og drakk mye, pådro seg et hjerteinfarkt i Senatet i 1963, og døde to dager senere.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Estes Kefauver – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Estes Kefauver hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek

* (en) Estes Kefauver hos American National Biography
# Eugene McCarthy

| Eugene McCarthy |
| --- |
|  |
| Født | 29. mars 1916 Watkins |
| Død | 10. des. 2005   (89 år) Georgetown Retirement Home |
| Beskjeftigelse | Politiker, lærer (1935–1940), Military Intelligence Division (–1944)  |
| Embete | * Medlem av USAs representanthus (Minnesota's 4th congressional district, 1949–1959)
* senator i USA (86th United States Congress, Minnesota Class 1 senate seat, 1959–1961)
* senator i USA (87th United States Congress, Minnesota Class 1 senate seat, 1961–1963)
* senator i USA (88th United States Congress, Minnesota Class 1 senate seat, 1963–1965)
* senator i USA (89th United States Congress, Minnesota Class 1 senate seat, 1965–1967)
* senator i USA (90th United States Congress, Minnesota Class 1 senate seat, 1967–1969)
* senator i USA (91st United States Congress, Minnesota Class 1 senate seat, 1969–1971)
 |
| Utdannet ved | vis
6 oppføringer
St. John's University (–1935; Collegeville Township) University of Minnesota (–1939; Minneapolis) St. Anthony Catholic School (Watkins) St. John's Preparatory School (Collegeville Township) Saint John's Preparatory School Saint John’s University

 |
| Ektefelle | Abigail McCarthy |
| Parti | Minnesota Democratic-Farmer-Labor Party Det demokratiske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Saint Paul's Episcopal Churchyard |
|

---

Eugene McCarthy på Commons |

**Eugene Joseph McCarthy** (1916–2005) var en amerikansk politiker. Han representerte delstaten Minnesota i Representantenes hus fra 1949 til 1959 og i Senatet fra 1959 til 1971. Han tilhørte Minnesotas demokratiske bonde- og arbeiderparti (DFL). McCarthy var motstander av Vietnamkrigen og utfordret president Lyndon B. Johnson i demokratenes primærvalg foran presidentvalget i 1968. McCarthy bidrog til at Johnson trakk sitt kandidatur, men klarte ikke selv å bli presidentkandidat.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Eugene McCarthy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Eugene McCarthy hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek

* (en) Eugene McCarthy hos American National Biography
# Aurora (gudinne)

| Aurora |
| --- |
| *L'Aurore* av William-Adolphe Bouguereau (1881) |
| Trossystem | Romersk mytologi |
| Religionssenter | Roma |
| Originalt navn | Aurōra |
| Make | Astraios, Titonos |
| Barn | Anemoiene |
| Aspekt | Daggry, fruktbarhet |
| Bosted | Himmelen |
| Symboler | Vogn, safran, sikader |
| Tekster | Ovid, Hyginus |
| I andre mytologier | Eos (gresk mytologi) |

**Aurora** (latin: *Aurōra*, «daggry») er i romersk mytologi og latinsk poesi en gudinne for daggry, det første lyset som avslutter natten. Aurora fornyer seg selv hver morgen ved daggry og flyr over himmelen og bebuder morgenens ankomst. Hennes bror er solen (*Sol Indiges*) og hennes søster er månen (*Luna*).

## Etymologi

Aurōra stammer fra uritaliske *\*ausōs*, og til sist fra urindoeuropeiske *\*haéusōs*, «daggryet», unnfanget som guddommelig enhet ved at det også er navnet på den urindoeuropeiske gudinnen for daggry, fra rotordet *\*aus-*, «å skinne», spesielt av daggry. Det er også kilden til greske Eos (gresk: Ἠώς *Ēṓs*, «daggry»). Samme lingvistiske rot og mytologiske tanke finnes også i indiske Usjas fra *Rigveda*, Aušrinė i litauiske mytologi, Auseklis i latvisk mytologi, og i Ēostre i angelsaksiske mytologi, men hvor hun var en fruktbarhetsgudinne.

## Romersk mytologi

Aurora av Guercino, 1621 – 1623
I romersk mytologi er Aurosa en tilstedeværende, men mindre guddom, som fornyer seg hver morgen og flyr over himmelen og kunngjør solens ankomst. Hennes opphav var fleksibelt: for Ovid kunne hun like gjerne være Pallantis, som betyr datteren til Pallas, eller datteren til Hyperion. Hun har to søsken, en bror (*Sol Indiges*, solen) og en søster (*Luna*, månen). Romerske forfattere imiterte sjelden Hesiod og senere greske poeter navnga Aurora som moren til Anemoi (de fire vindene), som var avkom til Astraios, stjernenes far.

Aurora dukker oftest opp i seksuell poesi med en av hennes dødelige elskere. En myte hentet fra gresk mytologi av romerske poeter forteller at en av hennes elskere var en fyrste fra Troja, Titonos. Han var et dødelig menneske, og ville derfor eldes og dø. Aurora ønsket å være sammen med kjæresten sin i all evighet, og ba Jupiter om å gi Titonos udødelighet. Jupiter oppfylte ønsket hennes, men hun klarte ikke å be om evig ungdom for å følge hans udødelighet, og han fortsatte å eldes, og ble til slutt evig gammel. Aurora gjorde ham så til en sikade.

I antikkens romersk kunst ble hun oftest avbildet etter det greske eksempelet Eos. Hun ble vanligvis avbildet som en vakker kvinne med enorme vinger ved skuldrene, i en *peplos* (lang klesdrakt) av safran (intens gul) farge, kjører en to-hesters vogn eller flyr foran Sols vogn, med blomster og en fakkel i hånden.

## Se også

* Aurora polaris

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Aurora (mythology) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* «Aurora», *Obscure Goddess Online Dictionary*
* «History of the Northern Lights: myths and legends», *Hurtigruten.com*
# Delta Kappa Epsilon

**Delta Kappa Epsilon** (**ΔΚΕ**) er en studentforening om ble grunnlagt ved Yale College den 22. juni 1844 av 15 menn fra det 2. studieår (*sophomore class*) som ikke var blitt inviterte som medlemmer av de to andre studentforeningene (Alpha Delta Phi og Psi Upsilon). De stiftet derfor en forening «hvor den foretrukne kandidaten var han som kombinerte i likest mulig andel gentleman, den lærde og den gode borger (*jolly good fellow*)»

Autoritetsdata