Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# A Broken Doll

| *A Broken Doll* |
| --- |
|  |
|  |
| Generell informasjon |
| Genre | Stumfilm, drama |
| Utgivelsesår | 1921 |
| Nasjonalitet | USA |
| Varighet | 50 min. |
| Bak kamera |
| Regi | Allan Dwan  |
| Manus | Allan Dwan, Lillian Ducey  |
| Produsent(er) | Allan Dwan |
| Foto | Henry Lyman Broening, L. William O'Connell  |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Mary Thurman, Monte Blue, Mary Jane Irving, Lizette Thorne, Arthur Millett, Jack Riley  |
| Annen informasjon |
| Farve/s.hv | Svart-hvitt |
|  |
| Premiere(r) | 12. juni 1921 (sted: USA) |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

A Broken Doll er en amerikansk drama-stumfilm fra 1921, regissert av Allan Dwan og med Monte Blue og Mary Thurman i hovedrollene. Den er basert på en novelle av Wilbur Hall som ble publisert i *Saturday Evening Post* i 1920.

## Handling

Tommy Dawes er en gårdsarbeider som har et spesielt bånd med lille Rosemary, den forkrøplede datteren til sjefen hans Bill Nyall. Når Tommy ved et uhell ødelegger Rosemarys favoritt-dukke en dag, låner han 20 dollar fra formannens madrass for å gå til byen og kjøpe en ny dukke.

Men underveis til byen blir Tommy imidlertid overfalt og ranet av en domfelt, som nylig har stukket av fra fengsel. Senere tar lensmannen feil av Tommy og svindleren, og arresterer ham. Det oppstår snart komplikasjoner.

## Skuespillere

* Monte Blue som Tommy Dawes
* Mary Thurman som Harriet Bundy
* Mary Jane Irving som Rosemary
* Les Bates som Bill Nyall
* Lizette Thorne som Mrs. Nyell
* Arthur Millett som Hugh Bundy
* Jack Riley som Knapp Wyant

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) A Broken Doll – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) *A Broken Doll* på Internet Movie Database

* (en) *A Broken Doll* på The Movie Database – film

* (en) *A Broken Doll* på American Film Institute

Autoritetsdata
# Societetsskandalen

| *Societetsskandalen* |
| --- |
| orig. *A Society Scandal* |
|  |
| Generell informasjon |
| Utgivelsesår | 1924 |
| Prod.land | USA |
| Språk | stum (engelske mellomtitler) |
| Bak kamera |
| Regi | Allan Dwan |
| Produsent | Adolph Zukor Jesse Lasky |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Societetsskandalen (originaltittel: *A Society Scandal*) er en amerikansk stumfilm fra 1924, regissert av Allan Dwan.

## Medvirkende

* Gloria Swanson - Marjorie Colbert
* Rod La Rocque - Daniel Farr
* Ricardo Cortez - Harrison Peters
* Allan Simpson - Hector Colbert
* Ida Waterman - Mrs. Maturin Colbert
* Thelma Converse - Mrs. Hamilton Pennfield
* Catherine Coleburn - Friend of Marjorie
* Catherine Proctor - Mrs. Burr
* Wilfred Donovan - Hamilton Pennfield
* Yvonne Hughes - Patricia DeVoe
* Marie Shelton - Friend of Marjorie
* Dorothy Stokes - Friend of Marjorie
* Cornelius Keefe - Friend of Marjorie
* Fraser Coalter - Schuyler Burr

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Societetsskandalen* på Internet Movie Database

* (en) *Societetsskandalen* på The Movie Database – film

* (en) *Societetsskandalen* på American Film Institute

* (en) *Societetsskandalen* på Silent Era

Autoritetsdata
# Mot nye horisonter

| *Mot nye horisonter* |
| --- |
| orig. *Magnificent Obsession* |
|  |
| Generell informasjon |
| Utgivelsesår | 4. august 1954  |
| Prod.land |  USA |
| Lengde | 108 min. |
| Språk | Engelsk |
| Bak kamera |
| Regi | Douglas Sirk |
| Produsent | Ross Hunter |
| Manusforfatter | Wells Root Sarah Y. Mason Victor Heerman Finley Peter Dunne |
| Musikk | Frank Skinner |
| Sjeffotograf | Russell Metty |
| Klipp | Milton Carruth |
| Foran kamera |
| Medvirkende | Jane Wyman Rock Hudson |
| Prod.selskap | Universal-International |
| Eksterne lenker |
| IMDb
 |

Mot nye horisonter (engelsk: Magnificent Obsession) er en amerikansk romantisk film fra 1954, regissert av Douglas Sirk og produsert av Universal International. I hovedrollene spiller Jane Wyman og Rock Hudson.

Samme filmstudio hadde allerede i 1935 filmatisert Douglas' roman, den gang med Irene Dunne og Robert Taylor i hovedrollene og med John M. Stahl som regissør.

## Handling

Den bortskjemte playboyen Bob Merricks (spilt av Rock Hudson) hensynsløse oppførsel får ham til å miste kontrollen over hurtigbåten sin. Redningsmannskaper sender bud etter utstyr for å gjenopplive ham, som befinner seg hos Dr. Phillips sitt hjen i nærheten av innsjøen. Men samtidig får Dr. Phillips et hjerteinfarkt, og dør på grunn av alt stresset rundt å hjelpe ham. Merrick ender opp som pasient på Dr. Phillips sin tidligere klinikk, hvor de fleste legene og sykepleierne misliker det faktum at Merrick utilsiktet forårsaket Dr. Phillips dødsfall.

Merrick, som en gang hadde vært wb medisin-student, men som forlot disse studiene, oppdager hvorfor alle misliker ham. Han forsøker å forlate klinikken, men kollapser foran bilen til Helen Phillips som er enke etter Dr. Phillips øde. Han havner tilbake på sykehuset, hvor Helen får vite hans egentlige identitet. Merrick ønsker igjen å begynne som doktor for å hedre minnet etter Dr. Phillips, men han forelsker seg samtidig i Helen Phillips.

## Medvirkende

* Jane Wyman - Helen Phillips
* Rock Hudson - Bob Merrick
* Agnes Moorehead - Nancy Ashford
* Otto Kruger - Randolf
* Barbara Rush - Joyce Phillips
* Gregg Palmer - Tom Masterson

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Mot nye horisonter* på Internet Movie Database

* (no) *Mot nye horisonter* hos Filmfront (arkivert versjon)

* (sv) *Mot nye horisonter* i Svensk Filmdatabas

* (da) *Mot nye horisonter* i Danmark Nationale Filminstitut

* (fr) *Mot nye horisonter* på Allociné

* (nl) *Mot nye horisonter* på MovieMeter

* (de) *Mot nye horisonter* på filmportal.de

* (en) *Mot nye horisonter* på The Movie Database – film

* (en) *Mot nye horisonter* på American Film Institute

* (en) *Mot nye horisonter* på Rotten Tomatoes
# ISO 233

**ISO 233** (*Transliteration of Arabic characters into Latin characters)* er en internasjonal standard for translitterasjon av arabisk skrift til det latinske alfabetet innført i 1984.

Andre del av standarden (ISO 233-2:1993) beskriver en forenklet form for translitterasjonen, som ble innført fordi flere av tegnene i den opprinnelige ISO 233-standarden ikke var kompatible med eksisterende indekseringsløsninger. ISO 233-2:1993 brukes av mange biblioteker i deres kataloger.

Tredje del av standarden (ISO 233-3:1999) beskriver transkripsjon fra persisk språk.

## ISO 233:1984

Den følgende tabellen gir translitterasjon av de arabiske konsonantene:

ISO 233:1984| Arab. | Lat. | Unicode | Bemerkning |
| --- | --- | --- | --- |
| Hex. | Des. |
|  ء | ˈ | `02C8` | `712` | hamza uten bærer - liten vertikal linje (nede) |
| ٔ◌ | ˌ | `02CC` | `716` | hamza over bærer - liten vertikal linje (over) |
| ٕ◌ |  |  |  | hamza under bærer (=alif) |
| ا | ʾ | `02BE` | `702` | høyre halvring |
| ب | B | b |  |  |  |  |  |
| ت | T | t |  |  |  |  |  |
| ث | Ṯ | ṯ | `1E6E` | `1E6F` | `7790` | `7791` |  |
| ج | Ǧ | ǧ | `01E6` | `01E7` | `486` | `487` |  |
| ح | Ḥ | ḥ | `1E24` | `1E25` | `7716` | `7717` |  |
| خ | H̱ | ẖ | `H+0331` | `1E96` | `H+817` | `7830` | Makron under |
| د | D | d |  |  |  |  |  |
| ذ | Ḏ | ḏ | `1E0E` | `1E0F` | `7694` | `7695` |  |
| ر | R | r |  |  |  |  |  |
| ز | Z | z |  |  |  |  |  |
| س | S | s |  |  |  |  |  |
| ش | Š | š | `0160` | `0161` | `352` | `353` |  |
| ص | Ṣ | ṣ | `1E62` | `1E63` | `7778` | `7779` |  |
| ض | Ḍ | ḍ | `1E0C` | `1E0D` | `7692` | `7693` |  |
| ط | Ṭ | ṭ | `1E6C` | `1E6D` | `7788` | `7789` |  |
| ظ | Ẓ | ẓ | `1E92` | `1E93` | `7826` | `7827` |  |
| ع | ʿ | `02BF` | `703` | venstre halvring |
| غ | Ġ | ġ | `0120` | `0121` | `288` | `289` |  |
| ف | F | f |  |  |  |  |  |
| ق | Q | q |  |  |  |  |  |
| ك | K | k |  |  |  |  |  |
| ل | L | l |  |  |  |  |  |
| م | M | m |  |  |  |  |  |
| ن | N | n |  |  |  |  |  |
| ه | H | h |  |  |  |  |  |
| ة | T̈ | ẗ | `T+0308` | `1E97` | `T+776` | `7831` | Trema |
| و | W | w |  |  |  |  |  |
| ي | Y | y |  |  |  |  |  |
| ى | Ỳ | ỳ | `1EF2` | `1EF3` | `7922` | `7923` |  |

Autoritetsdata
# Programvarevedlikehold

**Programvarevedlikehold** er en underdisiplin av programvareutvikling. Den omfatter alt som skal gjøres med programvaren etter at den er levert, og de forberedelsene som gjøres for leveranse for å lette dette. Disiplinen har historisk sett fått lite oppmerksomhet, men dette har endret seg noe etter år 2000-problematikken og Open Source-bevegelsens framvekst.

Typer vedlikehold på programvaren omhandler *korrektivt vedlikehold* (korrigering av oppdagede feil), *adaptivt vedlikehold* (modifikasjon utført for å møte endrede krav til programvaren), *perfektivt vedlikehold* (modifikasjon av programvaren for å øke ytelsen eller vedlikeholdbarheten) og *preventivt vedlikehold* (modifikasjon av programvaren for å finne og rette skjulte feil før de faktisk slår til).

## Se også

* patch

## Kilder

* IEEE Computer Society: *Guide to the Software Engineering Body of Knowledge*, IEEE 2004

## Eksterne lenker

* IEEE Guide to the Software Engineering Body of Knowledge Arkivert 23. mars 2009 hos Wayback Machine. (engelsk)
# ISO 19011

**ISO 19011** er en internasjonal standard som gir retningslinjer for revisjon av styringssystemer. Den er utviklet av International Organization for Standardization. Nåværende versjon er ISO 19011:2011 som kom på norsk i februar 2012. Den erstattet ISO 19011:2002.

## Referanser

Autoritetsdata
# ISO 22000

**ISO 22000** er en internasjonal standard som gjelder matvaresikkerhet. Standarden skal dekke alle produsentledd fram til forbruker.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# ISO 26000

**ISO 26000** «Veiledning om samfunnsansvar» er en standard som ISO, den internasjonale standardiseringsorganisasjonen, har utarbeidet. Standarden er også Norsk Standard og har da benevnelsen NS-ISO 26000.

Første utgave ble utgitt i november 2010. Standarden er utgitt på norsk i tillegg til at den finnes i engelsk versjon. Den gir retningslinjer for hvordan organisasjoner kan opptre sosialt ansvarlig i tråd med samfunnets krav. Standarden kan brukes av alle typer organisasjoner, offentlige og private, og i utviklingsland så vel som i industrialiserte land. ISO 26000 inneholder retningslinjer og ikke krav, og er ikke ment brukt som grunnlag for sertifisering.

I Norge er det Standard Norge som utgir NS-ISO 26000 «Veiledning om samfunnsansvar».

Autoritetsdata
# JPEG XR

| JPEG XR |
| --- |
|  |
| Filetternavn |
.jxr, .hdp, .wdp, .wmp |
| MIME-type |
image/vnd.ms-photo |
| Utviklet av | Joint Photographic Experts Group |
| Utviklet fra | HD Photo |

**JPEG XR(tidligere **HD Photo**, **Windows Media Photo**)* er en stillbildekompresjonsalgoritme og et filformat for bilder, utviklet av Microsoft som en del av Windows Media-familien. Formatet støtter tapsfri komprimering, og er det foretrukne billedformatet for Microsofts XPS-dokument.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) JPEG XR – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* HD Photo Specification
* Windows Imaging Component, for HD Photo support in Windows XP
* Windows Media Photo comparison with modern JPEG-2000 implementations
* Microsoft shows off JPEG rival, CNET News, 2006-05-24
* Vista to give HD Photo format more exposure, CNET News, 2007-01-27
* Bill Crow's Windows Media Photo Blog

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.

Autoritetsdata
# Skriftrull

En **skriftrull**, eller **bokrull**, er en rull av papyrus, papir eller pergament, som man skrev eller tegnet på før oppfinnelsene av kodeks og innbundne bøker. Papyrusen/papiret/pergamentet er festet mellom to ruller, og blir rullet fra den éne rullen til den andre under lesning. Det er skrevet på bare den éne av sidene.

Rotulus er en type rull, som ikke er festet på begge sider, men rulles opp på én pinne.

Skriftruller er fremdeles i bruk til en viss grad, særlig for viktige religiøse skrifter og viktige historiske dokumenter.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Dødnavning

**Dødnavning** (engelsk: *deadnaming*) er handlingen å referere til en transperson med et navn de brukte før de gjennomgikk et kjønnsskifte, som regel deres fødselsnavn. Å dødnavne kan være utilsiktet, eller et bevisst forsøk på å fornekte, latterliggjøre eller ugyldiggjøre en persons kjønnsidentitet.

Transpersoner som ønsker å unngå å bli dødnavnet kan møte administrative eller byråkratiske hindringer når de skal endre navn. Publiserte forfattere som senere har gjennomgått et kjønnsskifte kan bli plaget av at deres tidligere navn vises i bibliografiske metadata som er vanskelige å oppdatere. Noen sosiale medieplattformer har implementert retningslinjer for å unngå dødnavning, slik som å standardisere bruken av foretrukne navn i stedet for juridiske navn, eller formelt forby praksisen med dødnavning.

## Se også

* Transfobi

## Referanser
# X (sosialt nettverk)

| X |
| --- |
|  |
|  |
| Offisielt navn | X  |
| Tidligere navn | Twitter  |
| Bransje | Sosiale medier  |
| Etablert | 21. mars 2006 |
| Eier(e) | X Corp. |
| Hovedkontor | Bastrop (Texas, USA) |
| Land | USA  |
| Grunnlegger(e) | Jack Dorsey, Noah Glass, Biz Stone, Evan Williams  |
| Nøkkelpersoner | Elon Musk  |
| Styreleder | Elon Musk  |
| Adm.dir. | Linda Yaccarino  |
|  Nettsted  |  x.com  |
|  |

**X**, tidligere kjent som Twitter, er en sosial nettverkstjeneste som drives av det amerikanske selskapet X Corp. Det er en av verdens største sosiale medieplattformer, og den syvende mest besøkte nettsiden i verden. Brukere kan dele innlegg som inneholder tekstmeldinger, bilder og videoer og samhandle med andre brukeres innhold gjennom likerklikk og republiseringer. X tilbyr tilleggsfunksjoner som direktemeldinger, video- og lydsamtaler, bokmerker, lister, fellesskapsgrupper, en chatbot og den sosiale lydfunksjonen Områder (Spaces).

## Historie

Twitter ble grunnlagt i mars 2006 av Jack Dorsey, Noah Glass, Biz Stone og Evan Williams, og gjennomgikk en rebranding i juli 2023 etter å ha blitt kjøpt opp av Elon Musk i 2022. Plattformen fungerer nå som X, og ligner mye på forgjengeren, men inkluderer tilleggsfunksjoner som f.eks. som tekster i lang format, alternativer for kontoinntektsgenerering, lyd- og videosamtaler integrasjon med xAIs Grok chatbot, jobbsøk og en bekreftelsesprosess tilgjengelig for premiumbrukere. Flere Twitter-funksjoner er fjernet fra nettstedet, inkludert kretser, NFT-profilbilder og pronomen i profiler. Musk har som mål å forvandle X til en «alt-mulig-app», i likhet med kinesiske WeChat.

### Kontrovers

X har imidlertid stått overfor betydelig kontrovers etter rebrandingen. Spørsmål som utgivelsen av «Twitter Files», suspensjon av journalisters kontoer og midlertidige tiltak som å merke medier som «statstilknyttede» og begrense deres synlighet har utløst kritikk. Til tross for at Musk trakk seg som CTO, fortsetter X å kjempe med utfordringer som viral feilinformasjon, hatytringer og antisemittismekontroverser. Som svar på påstander har X Corp. tatt rettslige skritt mot ideelle organisasjoner.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (mul) Offisielt nettsted

* (en) Offisiell blogg

* (en) Offisiell nettbutikk

* (en) X (social network) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# LibraryThing

| LibraryThing |
| --- |
|  |
| Nettsted | librarything.c (en; 2020) |
| Type nettsted | Nettsted, bibliotekskatalog, kollaborativ katalogisering  |
| Eier(e) | Tim Spalding AbeBooks (2006–) Cambridge Information Group (2009–) |
| Lansert | 29. august 2005 |
| Alexa | 20 562 (29. november 2017) |

**LibraryThing** er et sosialt katalognettsted til deling og lagring av bokkataloger. Siden ble opprettet i 2005. Siden henter inn metadata om bøker, filmer og andre media gjennom blant annet Z39.50, Library of Congress og Amazon.com.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) LibraryThing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Krigsfilm

Plakat for krigsfilmen Die Brücke, tysk film fra 1959, basert på en virkelig hendelse mot slutten av Andre verdenskrig
**Krigsfilm** er betegnelsen på en filmsjanger der hele eller deler av handlinga tar utgangspunkt i en krig eller krigslignende handlinger. En krigsfilm tar ofte utgangspunkt i en virkelig krig eller slag der regissøren etter eget ønske velger hvor nær handlingen skal ligge historiens virkelige hendelse.

## Subsjangre av krigsfilm

### Drama

Krigsfilmer har også en del subsjangre som f.eks. «drama-krigsfilm», der dramaaspektet er mere vektlagt enn mer «rene» krigsfilmer. Av naturlige årsaker er dramasjangeren til en viss grad alltid til stede i krigsfilmer, men i drama-krigsfilmer har elementer som mellommenneskelige forhold og den menneskelige psyke en større plass enn i mer ordinære krigsfilmer. Enkelte av dem er mer dramafilmer enn krigsfilmer. Et kjennetegn ved denne subsjangeren er at filmskaperen vektlegger de psykologiske og sosiale virkningene av krig.
Av kjente filmer som kan defineres som drama-krigsfilmer kan en nevne de tyske filmene *Ubåten* (*Das Boot*) fra 1981 og *Der Untergang* fra 2004. Av kjente amerikanske kan en nevne *Hjortejegeren* (1978), *Black Hawk Down* (2001), *Braveheart* (1995), *Brev fra Iwo Jima* (2006), *Platoon* (1986), *Broen over Kwai* (1957) og *Redd Menig Ryan* (1998). Den tyske *Blikktrommen* (1979) og den amerikanske *Schindlers liste* (1993) kan kategoriseres som ren dramafilm da krigen bare er et bakteppe.

### Action

En annen subsjanger er «action-krigsfilm». Her er dramaaspektet skjøvet i bakgrunnen til fordel for spenning, fartsfylte og handlingsmettede scener av ulik art. Denne subsjangeren kan i stor grad betraktes som actionfilm da den ofte bruker krig som et handlingsmessig virkemiddel.
Typiske eksmpler på denne subsjangeren er de amerikanske *12 fortapte menn* (1967), *Kellys helter* (1970), *Rambo - First Blood II* (1985) og *Missing in Action* (1984) (*Missing in Acion* og *Rambo 2* defineres ofte som rene actionfilmer).

### Krim/Thriller

En tredje subkategori er krigsfilmer som har sterke innslag av krim og thriller. Slike filmer er ofte basert på bøker av kjente krimforfattere som blant annet Alistair MacLean og Jack Higgins. Sentrale elementer i slike filmer er vanligvis etterretning, spionasje og komplotter. Krimhistorien bruker en krig som utgangspunkt for sin handling.
Typiske eksempler på denne sjangeren er *Ørneredet* (1968) og *Kanonene på Navarone* (1961).

### Satire

Krigsfilmer av den mer satiriske typen er mindre markant, men en kan nevne *Catch-22* fra 1970.

## Kategorisering

Det kan ofte være vanskelig å definere «rene» krigsfilmer siden andre sjangere ofte har et visst nærvær. Noen eksempler på ordinære krigsfilmer kan være *Ardennerslaget* (1968), *Gå - fortell Sparta om vår død* (1978), *Slaget om Midway* (1976), *Operation Crossbow* (1965) og *Den lengste dagen* (1962). «Ordinære» krigsfilmer har ofte et mer heroisk preg enn drama-krigsfilmer.

## Eksterne lenker

* Krigsfilm; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
# USAs flagg

Flaggratio: 10:19; kalles enten *Stars and Stripes* eller *Old Glory*
Betsy Ross-flagget var USAs første flagg og hadde 13 stjerner, én for hver av De tretten koloniene
**USAs flagg** er både nasjonalflagget og statsflagget til USA. Flagget kalles vanligvis **Stars and Stripes** (*Stjernebanneret* på norsk), men også **Old Glory** og **The Star-Spangled Banner**. *Old Glory* ble brukt på mynter i 1830-årene, og var særlig nyttet i forbindelse med 48-stjernersversjonen som ble brukt mellom 1912 og 1959.

Loven om et eget amerikansk flagg ble vedtatt den 14. juni 1777, og i perioden fra uavhengighetserklæring fra Storbritannia den 4. juli 1776 var det vanligste flagget det såkalte *Grand Union Flag* som bestod av de tretten stripene med det britiske *Union Jack* i øverste venstre felt. Dette flagget ble første gang brukt den 3. desember 1775 og kalles ofte det første amerikanske flagg.

Siden kom stjerneflaggene, først et med en ring med 13 stjerner som deretter ble videreutviklet til dagens versjon med 50 stjerner. De hvite og røde stripene i dagens flagg symboliserer de første tretten statene som dannet republikken. De femti stjernene symboliserer de femti statene i unionen, én stjerne for hver stat. Dagens versjon har vært brukt siden 1960 etter at staten Hawaii ble opptatt som landets 50. delstat den 21. august 1959. Det er ikke slik at noen bestemt stjerne representerer en bestemt stat. Dersom flere stater blir tatt opp, er det mulighet for å tilføye flere stjerner i flagget.

## Litteratur

* Whitney Smith: *Flags Through the Ages and Across the World*, McGraw-Hill Book Company, Maidenhead 1975, side 190-199
# Tredje verdenskrig

Atomkrigføring er et vanlig tema i scenarier av tredje verdenskrig. En slik konflikt har blitt antatt å resultere i utryddelse av mennesker.
**Tredje verdenskrig** er et navn som ofte gis til et tenkt tilfelle av en ny verdenskrig etter andre verdenskrig. Begrepet er tatt i bruk så tidlig som i 1941.

På bakgrunn av Manhattanprosjektets utvikling av atomvåpen, som ble brukt i avslutningen av andre verdenskrig (atombombene over Hiroshima og Nagasaki), og den senere utbredelsen av atomvåpen i en rekke land, spekuleres det tidvis i om en tredje verdenskrig vil kunne medføre en verdensvid ødeleggelse av menneskelig sivilisasjon.

Ulike større militære konflikter som har funnet sted i ettertid av andre verdenskrig (slik som Russlands invasjon av Ukraina 2022) har ofte blitt ansett som mulige utløsende faktorer for en tredje verdenskrig. Også andre hendelser har skapt frykt for at man kunne utløse en tredje verdenskrig, slik som Cubakrisen eller raketthendelsen på Andøya i 1995. Alvorlige hendelser som ikke var kjent på tidspunktet de skjedde, inkluderer Stanislav Petrovs avvergelse av et mulig atomangrep i 1983.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) World War III – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Mauna Loa

Satellittbilde av Mauna Kea (øverst) og Mauna Loa (nederst).
Vulkaner på Big Island i Hawaii
**Mauna Loa** (no. «langt fjell») er en aktiv vulkan på Big Island i Hawaii. Den regnes som en av verdens største vulkaner, og er av typen skjoldvulkan. Navnet betyr «langt fjell».

Vulkanen dekker 51 % av øya og er 4 170 meter høy. Den har hatt 33 utbrudd siden 1843. Vulkanen har spydd ut nok lava til å dekke 40 % av øya. I 1950 var det mest ødeleggende utbruddet, da lavaen hadde en fart på 8 km i timen og ødela alt i sin vei.

## Se også

* Mauna Loa-observatoriet
* Keeling-kurven

## Referanser

## Kilder

* (no) «Mauna Loa» i *Store norske leksikon*

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.