Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Presidentvalget i USA 1872

|  |
| --- |
| ‹ 1868  1876 › |
| Presidentvalget i USA 1872 |
| 5. november 1872 |
|  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| Kandidat | Ulysses Grant | Horace Greeley |
| Parti | Republikanerne | Liberal-republikanerne |
| Hjemstat | Illinois | New York |
| Visekandidat | **Henry Wilson** | B. Gratz Brown |
| Valgmenn | 286 | 3/66 |
| Stater vunnet | **31** | 6 |
| Stemmer | **3 598 235** | 2 834 761 |
| Oppslutning | 55,6% | 43,8% |
|  |  |  |
|  |  |  |
| **Sittende president**
Ulysses S. Grant
Republikanerne

**Valgt president**
Ulysses S. Grant
Republikanerne
 |

**Presidentvalget i USA i 1872** var det 22. presidentvalget i USAs historie. Den sittende presidenten Ulysses S. Grant ble i dette valget gjenvalgt med god margin.

Kart over valgresultatet. **Rød** viser stater vunnet av Grant/Wilson, **blå** av Greeley, **avocado** av Hendricks, variantene av **grønn** stater vunnet av Brown, Jenkins og Davis. Tallene viser antall valgmenn i hver stat. Klikk på kartet for å se en større utgave.
Det republikanske parti ble før dette valget splittet i to. Mange mente at Grant var både korrupt og for radikal, og resultatet ble dannelsen av Det liberal-republikanske parti et halvt år før valget. Dette partiet nominerte avismannen og politikeren Horace Greeley som presidentkandidat, og han fikk også nominasjonen fra Det demokratiske partiet. Grunnen til dette var frykten for at en egen demokratisk kandidat ville splitte Grants motstandere, og dermed redusere sjansene for a fjerne Grant fra embedet.

29. november 1872, etter folkets stemmegivning, men før valgmannskollegiet hadde avlagt sine stemmer, døde Horace Greeley. Valgmennene som skulle ha stemt på ham stemte dermed på fire andre presidentkandidater, og åtte forskjellige visepresidentkandidater. Greeley fikk tre valgmannsstemmer posthumant, men disse ble underkjent av Kongressen.

Veteranen Ulysses S. Grant vant 31 stater og dermed fire nye år i presidentstolen, denne gang ledsaget av Henry Wilson som visepresident.

## Se også

* Liste over Amerikas forente staters presidenter

## Eksterne lenker

* (en) United States presidential election, 1872 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Stemmer fordelt på fylker (counties)
* How close was the 1872 election? – Michael Sheppard, Michigan State University
# Et forsvar for kvinnens rettigheter

| *Et forsvar for kvinnens rettigheter*  |
| --- |
|  |
| orig. *A Vindication of the Rights of Woman* |
| Forfatter(e) | Mary Wollstonecraft  |
| Språk | Engelsk  |
| Sjanger | Politisk filosofi  |
| Utgitt | 1792  |
| Norsk utgave | 2003  |
| Forlag | Pax forlag, 2003  |
| Oversetter(e) | Toril Hanssen  |
| Sider | 258  |
| OCLC | 671362316  |

Et forsvar for kvinnens rettigheter, originaltittel *A Vindication of the Rights of Woman: with Strictures on Political and Moral Subjects* (1792), skrevet av Mary Wollstonecraft er en av de tidligste bøker med en feministisk filosofi. I boken argumenterer Wollstonecraft mot de pedagogiske og politiske teoretikerne som mente utdanning var lite passende for kvinner. Hun argumenterte at kvinner burde ha en utdanning passende til deres stilling i samfunnet, en stilling hun mente var sentral for nasjonen. Kvinner utdannet barn og kvinner kunne være menns «kamerater», mer enn bare hustruer. I stedet for å se på kvinner som pynt eller eiendom som kunne byttes bort ved giftemål hevdet Wollstonecraft at kvinner er mennesker med de samme grunnleggende rettigheter som menn.

Wollstonecraft ble påvirket til å skrive boken etter Charles-Maurice de Talleyrand i 1791 la frem en rapport om kvinners utdannelse for den franske nasjonalforsamlingen. I rapporten hevdet han at kvinner bare burde få opplæring i hushold. Wollstonecraft brukte sine kommentarer på denne spesielle hendelsen til å reise et generelt angrep på ulike krav og muligheter for de to kjønn, og kritiserte menn for å oppmuntre kvinner til å fordype seg i sitt følelsesliv. *Et forsvar for kvinnens rettigheter* ble skrevet i en hast for å påvirke en offentlig debatt, Wollstonecrafts plan var å skrive en mer utdypende andre del, men hun døde før hun nådde å fullføre det.

Selv om Wollstonecraft støtter lik behandling av kjønnene på bestemte områder i samfunnslivet, så sier hun ikke klart at kvinner og menn er likestilt. Hennes tvetydige uttalelser vedrørende kjønnenes stilling har siden gjort det vanskelig å klassifisere henne som en feminist i dagens betydning av begrepet. Selv om det er en vanlig oppfatning idag at *Et forsvar for kvinnens rettigheter* ble negativt mottatt av Wollstonecrafts samtidige, er det feil, det bygger på hennes ettermæle. Da hennes mann publiserte biografien *Memoirs of the Author of A Vindication of the Rights of Woman* i 1798 ga det samtiden et svært negativt inntrykk av Wollstonecraft. *Et forsvar for kvinnens rettigheter* ble derimot vel mottatt da den ble publisert i 1792.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) A Vindication of the Rights of Woman – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden

* Gratis online audiobook fra LibriVox
* Mary Wollstonecraft: A 'Speculative and Dissenting Spirit' av Janet Todd fra www.bbc.co.uk
# Kvinnesaksmøtet på Seneca Falls

*Declaration of Sentiments*
**Kvinnesaksmøtet på Seneca Falls** i 1848 var det første kvinnesaksmøtet i USA og fikk en sentral rolle i etableringen av den amerikanske kvinnesaksbevegelsen, og dermed kvinnesaksbevegelsen som helhet, også internasjonalt. Arrangørene beskrev det som et møte «for å diskutere kvinners sosiale, sivile og religiøse stilling og rettigheter». Det ble holdt i Wesleyan Chapel i Seneca Falls i delstaten New York, og strakk seg over to dager fra 19. til 20. juli 1848. En *Declaration of Sentiments* ble undertegnet av noen av deltagerne ved avslutningen av møtet. En gruppe lokale kvekere organiserte møtet sammen med Elizabeth Cady Stanton, som ikke selv var kveker. Det fikk stor oppmerksomhet i samtiden og ble fulgt opp av lignende møter. Fra 1850 ble det holdt årlige kvinnesaksmøter i Worcester i Massachusetts. Kvinnesaksmøtet på Seneca Falls ble starten på det organiserte kvinnesaksarbeidet i USA og førte i 1860-årene til etableringen av organisasjoner som National Woman Suffrage Association og American Woman Suffrage Association, som ble tidlige forløpere til dagens League of Women Voters. Bevegelsen i USA inspirerte også Gina Krog til etableringen av Norsk Kvinnesaksforening i 1884.

## Referanser
# USAs ekspedisjon i Korea

Amerikanere feirer seieren over den koreanske garnisonen Deokjin under slaget ved Ganghwa i 1871.
**USAs ekspedisjon i Korea**, eller det amerikanske krigstokt mot Korea i 1871, *Shinmiyangyo*, eller ganske enkelt Den koreanske ekspedisjon. Det var den første amerikanske militære angrep på Korea. Det skjedde hovedsakelig på og rundt den koreanske øya Ganghwa. Konflikten ble vunnet innen 2 dager.

Årsaken for tilstedeværelsen av amerikansk marinestyrker i Korea var for å gi militær støtte til en amerikansk diplomatisk delegasjon som var sendt for å tvinge gjennom handel og politisk forbindelse med Korea. Tidligere hadde et bevæpnet handelsfartøy, «General Sherman», gått på grunn og innledet krigshandlinger. Frankrike hadde blitt slått og tvunget til å trekke seg tilbake bare fem år tidligere i en tilsvarende krigshandling.

Da koreanske kystbatterier angrep to amerikanske krigsskip den 1. juni, ble en straffeekspedisjon sendt inn ti dager senere da den kommanderende amerikanske admiralen ikke fikk en offisiell unnskyldning han var fornøyd med fra de koreanske myndighetene. Den koreanske regjeringen og det herskende Joseon-dynastiet hadde drevet en isolasjonspolitikk mot utenlandske statsmakter i århundrer, og selvsikkerheten til amerikanerne førte til at de to partene ikke forsto hverandre, noe som førte til at den diplomatiske ekspedisjonen førte til en militær konflikt. Den 10. juni gikk rundt 650 amerikanske soldater i land og erobret flere festninger, drepte over 200 koreanske soldater med egne tap av kun tre amerikanere. Korea fortsatte å nekte å forhandle med USA fram til 1882. Umiddelbart førte konflikten kun til at Korea forsterket sin isolasjonspolitikk.

## Litteratur

* Lee, Ki-baek, oversatt av E.W. Wagner & E.J. Shultz (1984): *A new history of Korea* (rev. utg.). Seoul: Ilchogak. ISBN 89-337-0204-0.
* Nahm, Andrew C. (1996): *Korea: A history of the Korean people* (2. utg.). Seoul: Hollym. ISBN 1-56591-070-2.
* Chang, Gordon H. (Mars 2003): «Whose ‘Barbarism’? Whose ‘Treachery’? Race and Civilization in the Unknown United States-Korea War of 1871» i: *Journal of American History*, Vol. 89, No. 4, s. 1331–1365 in JSTOR
* Ch'oe, Yŏng-ho; Bary, William Theodore De; Deuchler, Martina; & Lee, Peter Hacksoo (2000): *Sources of Korean Tradition: From the Sixteenth to the Twentieth Centuries*. New York: Columbia University Press. 10-ISBN 0-231-12030-3/13-ISBN 978-0-231-12030-2; 10-ISBN 0-231-12031-1/13-ISBN 978-0-231-12031-9; OCLC 248562016

## Se også

* Liste over kriger USA har deltatt i

## Eksterne lenker

* US Naval Historical Center on 1871 US Korean campaign Arkivert 7. april 2010 hos Wayback Machine.
* 1871 US Korea Campaign
* The early US-Korea relations - Excerpt from *A Brief History of the US-Korea Relations Prior to 1945*
* Gateway to Shimiyangyo

Autoritetsdata
# Bless This House (sang)

«**Bless This House**» er en sang. Teksten er skrevet av engelske Helen Taylor, som var poet, med originaltittelen «Bless The House». Melodien ble skrevet av australske May Brahe, en venn av Taylor. Sangen ble publisert i 1927.

Én av de første artistene som spilte inn «Bless This House» var tenoren John McCormack. I USA er sangen sterkt forbundet med Thanksgiving og blir ofte sunget rundt denne tiden. Den blir jevnlig funnet i åndelige/inspirerende samlinger, slik som på Doris Days album *You'll Newer Walk Alone*, på Perry Comos album *I Believe* samt i flere salmebøker. Den var også én av favorittene til Vera Lynn, den britiske *Forces' Sweetheart* under den andre verdenskrig, og er med på albumet *We'll Meet Again – The Best of Vera Lynn*.

Den australske duoen Generation Gap spilte også inn en versjon som fantes på dens album *A New Beginning* (2009).

Andre artister som har spilt den inn på plate innbefatter:

* Peter Dawson
* Lesley Garrett
* Benjamino Gigli
* Joseph Locke
* Benjamin Luxon
* Jan Pierce
* Leontyne Price
* Bryn Terfel

## Norsk versjon

Juul Hansen har skrevet en norsk tekst.

### Innspillinger

| År | Sangtittel | EP-tittel | Artist | Tekstforfatter | Platetype | Platemerke og katalognummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 195 | «Signe vårt hjem» |  | Arne Sveen ved orgelet: Dagfinn Moe | Juul Hansen | 78-plate | Columbia GN 1566 |
| 1962 | «Sign vårt hjem» | *Hver en dag en sjelden gave* | Margit Frønningen med Rolf Holger, orgel | Juul Hansen | EP | Columbia SEGN 69 |

## Fotnoter og referanser

Autoritetsdata
# Bjelleklang

| Bjelleklang |
| --- |
| Artist, band | Frank Sinatra |
| Utgitt | 1857  |
| Sjanger | Julemusikk |
| Språk | Engelsk |
| Komponist(er) | James Lord Pierpont |
| Låtskriver(e) | James Lord Pierpont |
| Utgiver(e) | Oliver Ditson Company |
|

---

Bjelleklang på Commons |

«**Bjelleklang**» er den norske versjonen av den engelskspråklige julesangen «Jingle Bells» oversatt til norsk av Juul Hansen.

Originalversjonen ble skrevet av amerikaneren James Lord Pierpont og utgitt første gang i 1857. Det opprinnelige navnet var «One Horse Open Sleigh». Sangen ble i utgangspunktet skrevet for å bli framført på Thanksgiving i en kirke i Boston, Massachusetts men ble sunget igjen under julefeiringen samme år. Sangen er senere blitt oversatt til en rekke språk.

Ann-Margret spilte inn sangen og ga den ut på albumet *Ann-Margret's Christmas Carol Collection* i 2004.

I likhet med «Snømannen Kalle» og en rekke andre sanger om vinter, regnes Bjelleklang for å være en julesang til tross for at julen ikke nevnes i det hele tatt.

## Tekst

Bjelleklang, bjelleklang

over skog og hei!

Hør på bjellens muntre klang,

når Blakken drar i vei!

Følg oss ut! Følg oss ut

over mo og myr

Der hvor veien slynger seg

i skogens eventyr.

Kom nå og bli med til stallen skal du se

At Blakken blir så glad når vi skal dra av sted

Så tar vi vognen frem og legger selen på

Og Blakken vrinsker glad mot deg

Hu-Hei, hvor det skal gå!

Bjelleklang, bjelleklang

over skog og hei!

Hør på bjellens muntre klang,

når Blakken drar i vei!

Følg oss ut! Følg oss ut

over mo og myr

Der hvor veien slynger seg

i skogens eventyr.

Det klinger over veien en munter melodi

Som fuglene i heien så lystig stemmer i.

Bjelleklang, bjelleklang

over skog og hei!

Hør på bjellens muntre klang,

når Blakken drar i vei.

## Norske innspillinger (i utvalg)

* The Monn Keys. Utgitt på 78-platen og singlen RCA NA 1057 i 1956.
* Wenche Myhre spilte inn sangen og ga den ut på albumet *Wenches jul* i 1991.

## Referanser