Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Society of the Cincinnati

Cincinnatiselskapets ordenstegn tilhørende Tadeusz Kościuszko
**Society of the Cincinnati** (norsk *Cincinnatiselskapet*) er et nordamerikansk brorskap, som ble stiftet av en gruppe offiserer etter Den amerikanske uavhengighetskrigen i 1783. Formålet var å forsvare de republikanske idealer og unionen. Medlemmene kalte seg cincinnater, da de som det antikke romerske forbildet Cincinnatus etter krigen vendte tilbake til sine landlige gjøremål.

Medlemskap var begrenset til offiserer som tjenestegjorde i revolusjonskrigen. Det skulle være arvelig, noe som medførte at kritikere anså selskapet å stride mot republikkens idé. Medlemskap gikk i arv til eldste sønn. George Washington var selskapets første president. Andre enn etterkommere av revolusjonsoffiserer kan utnevnes til æresmedlemmer. Blant mottagerne av denne æresbevisningen finner vi blant andre de svenske Hans Axel von Fersen d.y. og Kurt von Stedingk.

Selskapet antok et ordenslignende tegn, som det synlige bevis på tilhørighet. Dette besto blant annet av en hvithodet havørn, et av USAs nasjonalsymboler. På bakgrunn av de ordenslignende insigniene omtales selskapet noen ganger som *Cincinnatiordenen*.

I dag finnes sammenslutninger både i USA og Frankrike som har som formål å fortsette det opprinnelige selskapets virksomhet.

## Eksterne lenker

* Society of the Cincinnati nettsted (engelsk)
* Société des Cincinnati de France (fransk)
# Cincinnatus

| Cincinnatus |
| --- |
|  |
| Født | ca. 519 f.Kr. |
| Død | 430-årene f.Kr. Den romerske republikk |
| Beskjeftigelse | Bonde, politiker, militært personell  |
| Embete | * Diktator
* romersk senator
* diktator
* romersk konsul
 |
| Ektefelle | Racilia |
| Far | Quinctius |
| Søsken | Titus Quinctius Capitolinus Barbatus |
| Barn | Lucius Quinctius Cincinnatus Titus Quinctius Poenus Cincinnatus Caeso Quinctius Quintus Quinctius Cincinnatus |
| Nasjonalitet | Romerriket |
|

---

Cincinnatus på Commons |

**Lucius Quinctius Cincinnatus** (født 519 f.Kr., død 438 f.Kr.) var konsul 460 f.Kr. og diktator 458 f.Kr. samt 439 f.Kr. Navnet Cincinnatus betyr «den krøllede».

Legenden sier at Cincinnatus i 458 f.Kr. utførte sitt oppdrag som diktator og forsvarte Roma mot invasjon fra folkene i sørøst (Aequi og Volsci) i slaget ved *Mons Algidus*, for deretter straks å vende tilbake til sin bondegård. Troverdigheten bak historien er omtvistet, men den har hatt som hensikt i senere romersk tid å vise til det beste hos den romerske borger, det vil si foreningen av et enkelt levesett med krigerens beste egenskaper.

Byene *Cincinnato* i Italia og *Cincinnatus, NY* i USA er oppkalte etter Cincinnatus. Byen Cincinnati i Ohio har indirekte fått navn etter Cincinnatus, via *The General Society of the Cincinnatus*, en forening i kolonitidens Amerika som fremdeles eksisterer.

## Referanser
# Innbyggernavn

**Innbyggernavn**, **inkolentnavn** eller **demonym** er betegnelser som brukes på personer fra et bestemt geografisk område.

Demonymer er ikke faste. I flere områder kan det være to eller flere demonymer som benyttes for samme sted. Det finnes også områder som ikke har demonymer, og hvor man i stedet bruker sammenstilling med for eksempel -mann, -kvinne, -bu eller -folk. Betegnelsen *Risør-folk* eller *Åkrabu* er eksempler på dette.

Det er ikke alltid samsvar mellom demonym og kommunenavn. For eksempel blir *systrendinger* brukt som betegnelse på personer fra Leikanger i Sogn og Fjordane. Betegnelsen stammer fra bygdenavnet Systrond.

## Ortografi

Demonymer skal ha liten forbokstav. Dersom demonymet er avledet av et stedsnavn med bindestrek eller mellomrom, så faller dette bort. For eksempel brukes betegnelsen *newyorker* om personer fra New York.

## Eksempler

Noen kjente demonymer:

* *siddis* om personer fra Stavanger. (Betegnelsen kommer trolig fra det engelske ordet for borger: *citizen*.)
* *stril* om personer fra Strilelandet i Vestland fylke.
* *trønder* om personer fra Trøndelag.
* *søring* om personer fra Sør-Norge. (Betegnelsen blir ofte brukt av folk fra Nord-Norge).

## Se også

* Liste over nasjonaliteter
* Kategori:Omdirigeringer fra innbyggernavn
* Ordbokdefinisjonen av Kategori:Demonym i Wiktionary
* Ordbokdefinisjonen av Kategori:Demonym i norsk i Wiktionary

## Eksterne lenker

* Norske Innbyggernavn

Autoritetsdata
# UTC−05.00

UTC−05.00:
Blå - vintertid nordlige halvkule og sommertid sørlige halvkule
Oransje - vintertid sørlige halvkule og sommertid nordlige halvkule
Gul - hele året
Lys blå - havområder
**UTC−05.00** er et belte av tidssoner som ligger fem timer etter standardtiden UTC. I 2008 omfattet UTC−05.00 følgende områder:

## Som standard tid (hele året)

* Canada - bare Southamptonøya
* Bahamas
* Caymanøyene (Storbritannia)
* Haiti
* Jamaica
* Panama
* Colombia
* Ecuador - fastlandet
* Peru

## Nordlige halvkule – som standard tid (vinter)

### Det karibiske hav

* **Cuba **Turks- og Caicosøyene (Storbritannia)**

### Eastern Standard Time

* **Canada**
	+ Nunavut (østlige del), mesteparten av  Ontario og mesteparten av  Québec
* **USA**
	+ Hele  Connecticut, Delaware,  Washington D.C.,  Georgia,  Maine,  Maryland, Massachusetts,  New Hampshire,  New Jersey, New York,  Nord-Carolina,  Ohio,  Pennsylvania,  Rhode Island,  Sør-Carolina,  Vermont,  Virginia,  Vest-Virginia
	+ Mesteparten av  Florida,  Indiana,  Michigan
	+ Østlige deler av  Kentucky,  Tennessee

## Nordlige halvkule - Som sommertid

### Central Daylight Time

* **Canada**
	+ Manitoba,  Nunavut (sentrale del),  Ontario (vestlig del)

* **USA**
	+ Hele  Alabama,  Arkansas,  Illinois,  Iowa,  Louisiana,  Minnesota,  Mississippi,  Missouri,  Wisconsin
	+ Mesteparten av  Kansas ,  Nebraska,  Nord-Dakota,  Oklahoma,  Sør-Dakota ,  Tennessee,  Texas
	+ Vestlige deler av  Florida,  Indiana,  Kentucky,  Michigan

* **Mexico**
	+ Sentrale og østlige deler (mesteparten av landet). Mexicos sommertid starter noen uker etter USA.
# Nordamerikansk østlig tid

Området i rosa til høyre bruker Eastern Time
**Nordamerikansk østlig tid**, engelsk **North American Eastern Time** (**NAET**), gjerne forkortet **Eastern Time** (**ET**), er navnet som benyttes i USA og Canada på tidssonen hvis standardtid ligger 5 timer bak UTC, altså UTC-5.

Klokketiden i denne tidssonen er basert på den 75. meridianen vest for Greenwich. Mer spesifikt viser **Eastern Standard Time** (**EST**) til standardtid/vintertid (UTC-5), mens **Eastern Daylight Time** (**EDT**) viser til sommertid (UTC-4).

I Canada brukes tidssonen i mesteparten av Ontario, mesteparten av Quebec og østlige deler av Nunavut.

Delstater i USA som benytter Eastern Time er
Connecticut,
Delaware,
Georgia,
Maine,
Maryland,
Massachusetts,
New Hampshire,
New Jersey,
New York,
Nord-Carolina,
Ohio,
Pennsylvania,
Rhode Island,
Sør-Carolina,
Vermont og
Virginia, mesteparten av Vest-Virginia, Alabama, Florida, Michigan og Indiana, østlige deler av Kentucky og Tennessee.

Tidssonen brukes også som en slags *de facto* offisiell tid i USA, siden tidssonen inkluderer hovedstaden (Washington, D.C.), den største byen (New York City), og omtrent halvparten av landets befolkning. Nasjonale medier rapporterer ofte om hendelser i Eastern Time.

Eastern Time ligger en time foran Central Time og en time bak Atlantic Time.

Autoritetsdata
# UTC−04.00

*UTC−04.00*:
Blå - vintertid nordlige halvkule og sommertid sørlige halvkule
Oransje - vintertid sørlige halvkule og sommertid nordlige halvkule
Gul - hele året
Lys blå - havområder
**UTC−04.00** er et belte av tidssoner som ligger fire timer etter standardtiden UTC. I 2008 omfattet UTC−04.00 følgende områder:

## Som normaltid (hele året)

### ECT - Østkaribisk tid

* **Anguilla (Storbritannia) **Antigua og Barbuda **Barbados **Dominica **Grenada **Montserrat (Storbritannia) **Saint Kitts og Nevis **Saint Lucia **Saint Vincent og Grenadinene **Trinidad og Tobago **De britiske Jomfruøyer (Storbritannia) **De amerikanske Jomfruøyer (USA)** (AST – Atlantic Standard Time)

### Øvrige Karibia

* **Aruba (Nederland) **Den dominikanske republikk **Guadeloupe (Frankrike) **Martinique (Frankrike) **De nederlandske Antiller (Nederland) **Puerto Rico (USA)** (AST – Atlantic Standard Time)

### Sør-Amerika

* **Bolivia **Guyana **Brasil** - Acre, Amazonas, Rondônia, Roraima
* **Venezuela**

### Nord-Amerika

* **Canada** - Quebec (øst for 63°V)

## Nordlige halvkule – som normaltid (vinter)

* **Canada** (Atlantic Standard Time)
	+ Nova Scotia,  New Brunswick,  Prince Edward Island,  Newfoundland og Labrador - Labrador, unntatt den sørøstligste spissen.
* **Bermuda (Storbritannia) **Grønland (Kalaallit Nunaat)** - Kun Thule og nærliggende områder på Nordvest-Grønland. Bruker nordamerikanske regler for sommertid.

## Sørlige halvkule – som normaltid (vinter)

* **Brasil** - Sørvestlige delstater: Mato Grosso, Mato Grosso do Sul
* **Paraguay **Chile** - fastlandet
* **Falklandsøyene (Storbritannia)**

## Nordlige halvkule – som sommertid

### Eastern Daylight Time

* **Canada**
	+ Nunavut (østlige del), mesteparten av  Ontario og mesteparten av  Québec
* **USA**
	+ Hele  Connecticut, Delaware,  Washington D.C.,  Georgia,  Maine,  Maryland, Massachusetts,  New Hampshire,  New Jersey, New York,  Nord-Carolina,  Ohio,  Pennsylvania,  Rhode Island,  Sør-Carolina,  Vermont,  Virginia,  Vest-Virginia
	+ Mesteparten av  Florida,  Indiana,  Michigan
	+ Østlige deler av  Kentucky,  Tennessee

Autoritetsdata
# Federal Information Processing Standard

**Federal Information Processing Standards** (**FIPS**) er en offentlig kunngjort standard utviklet av USA:s føderale myndigheter for bruk i datasystem av alle ikke-militære myndigheter og statlige kontraktorer, når det brukes og tilpasses for en kontrakt. Mange av FIPS kunngjørelser er modifiserte versjoner av standarder som brukes tekniske sammenslutninger så som American National Standards Institute (ANSI), Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) og International Organization for Standardization (ISO).

## Referanser

Autoritetsdata
# Geographic Names Information System

Logoen til United States Geological Survey
**Geographic Names Information System** (**GNIS**) er et stedsnavnregister som inneholder navn og beliggenhet til over to millioner fysiske og kulturelle steder over hele USA og dets territorier. GNIS ble utviklet av United States Geological Survey i samarbeid med United States Board on Geographic Names (BGN) for å fremme standardisering av stedsnavn.

Registeret er en del av et system som omfatter topografiske kartnavn og bibliografiske referanser. Navn på bøker og historiske kart som stadfester et kjennemerke eller sted er nevnt. Varianter av navnene og alternativ til offisielle navn er også nevnt. Registeret fjerner aldri en oppføring, med mindre det er snakk om en åpenbar duplisering.

## Referanser
# Fylkessete

Mange fylkesseter i USA har en historisk rettsbygning eller tinghus, eksempelvis som det i Renville County i Minnesota (2008).
**Fylkessete** (engelsk: *county seat*) er betegnelsen på et administrasjonssenter for et fylke. Begrepet brukes mye for fylker i USA og Canada, men tilsvarende begrep benyttes også på Taiwan og i Romania. I Storbritannia og Irland dekker betegnelsen også en tilsvarende funksjon for *county town*.

I USA er et fylke (*county*) den administrative underinndelingen av en delstat. Fylket administrerer delstatslovene på lokalt nivå som en del av desentraliseringen av delstatens autoritet. I mange delstater er myndighetene ytterligere desentralisert innenfor fylkesnivået ved å dele fylkene inn i kommunestyrer eller bystyrer (*municipal corporation*) for å betjene befolkningens behov. Byen eller et befolket sted som har en fylkesregjering er kjent som setet i det respektive fylket, derav betegnelsen **fylkessete** (*county seat*). Generelt er fylkets lovgivning, domstol (tinghus), hovedkvarteret til sheriffen (politiet) og dokumentarkivet lokalisert i fylkessetet, skjønt en del funksjoner kan bli utført i andre steder i fylket, særlig om det geografisk er stort.

## Eksterne lenker

* *National Association of Counties*, den amerikanske fylkessammenslutningen

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Licking (elv)

Kart over elva.
**Licking River** er et omtrent 515 km langt elvetilløp til Ohio River, nordøst i Kentucky i USA. Elven og dens bielver drenerer store deler av det nordøstlige Kentucky, mellom vannskillene til Kentucky River i vest og Big Sandy River i øst.Elvas nedslagsfelt er på 9 935 km² (3 707 kvadrat-miles).

## Eksterne lenker

* Encyclopedia.com – «LICKING RIVER FLOWS WITH HISTORY».

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# USAs østkyst

Delstatene langs Østkysten.
**USAs østkyst** eller **Østkysten** (engelsk: *East Coast*) er kystlinjen hvor den østlige delen av USA møter Atlanterhavet. 14 av USAs delstater har kystlinje mot Atlanterhavet. Disse er, fra nord til sør, Maine, New Hampshire, Massachusetts, Rhode Island, Connecticut, New York, New Jersey, Delaware, Maryland, Virginia, Nord-Carolina, Sør-Carolina, Georgia og Florida. I tillegg ligger Pennsylvania langs Delawareestuariet. Connecticut har heller ingen direkte kystlinje med Atlanterhavet, siden det ligger langs sundet Long Island Sound.. Flere av USAs storbyer, blant annet landets største by New York, ligger langs Østkysten.

Flere øyer og halvøyer ligger langs USAs østkyst. I delstaten Massachusetts ligger halvøya Cape Cod. Lenger sør ligger øya Long Island i New York. Mellom Long Island og delstatene Connecticut og Rhode Island ligger sundene Long Island Sound og Block Island Sound. Mellom delstatene Delaware og New Jersey ligger den store bukta Delawarebukta. Den større Chesapeakebukta ligger mellom Virginia og Maryland. Mellom disse to buktene ligger halvøya Delmarvahalvøya. Helt sørøst i USA, mellom Atlanterhavet og Mexicogolfen ligger Floridahalvøya som utgjør størsteparten av delstaten Florida.

## Se også

* USAs vestkyst
* Gulfkysten

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sørstatene

Statene som er markert med dyp rød farge har nesten alltid vært inkludert i definisjonen av Sørstatene, mens de med mellomrød farge har vanligvis også blitt inkludert. De med stiplede rødfarge har av og til blitt inkludert på grunn av historiske forbindelser med Sørstatene
Amerikas konfødererte stater
**Sørstatene** (*The South*), er en betegnelse dels på de delstater i USA som sluttet seg til Amerikas konfødererte stater (Confederate States of America) (CSA) og gjorde opprør mot regjeringen i Washington D.C.. Og dels den geografiske gruppe amerikanske delstater som ligger sør for Delawarebukten og elven Ohio og øst for Texas.

I 1860 og 1861 løsrev en rekke av USAs stater seg fra Unionen. Statene ble i første omgang selvstendige, men etter hvert sluttet de seg sammen og dannet Amerikas konfødererte stater (CSA). Sør-Carolina løsrev seg som første stat fra unionen den 20. desember 1860 og Mississippi, Georgia, Alabama, Louisiana, Florida og Texas fulgte raskt etter. CSA ble etablert i 1861 med USAs tidligere krigsminister Jefferson Davis som president og med Montgomery i Alabama som hovedstad. Senere sluttet også Virginia, Arkansas, Tennessee og Nord-Carolina seg til CSA, og med Virginias inntreden ble hovedstaden flyttet til Richmond.

Det som historisk har kjennetegnet de fleste sørstater er at slaveri var tillatt og at økonomien i hovedsak var basert på plantasjedrift.

## Deep South og bomullsbeltet

Betegnelsen «The Deep South» knyttes særlig til Alabama, Georgia, Louisiana, Mississippi og Sør-Carolina. Noen tar også med deler av Virginia, Tennessee, Nord-Carolina og Arkansas i denne fellesbetegnelsen.

Deep South faller delvis sammen med **bomullsbeltet**, kjerneområdet for bomullsdyrking i USA. Før borgerkrigen var de store bomullsplantasjene basert på slavedrift.

I Onkel Toms hytte (utgitt 1852, før borgerkrigen) brukes *down south* om området med bomullsplantasjer. Uttrykket tillegges bl.a. Onkel Toms opprinnelige eier, Mr. Shelby fra Kentucky.

Bomullsbeltet i rødt. Bomull kan også dyrkes i det lyserøde området.
## Upper South og Upland South

**Upper South** brukes om sørstatene nord for Deep South og er altså et politisk begrep.

Antydning av **Upland South**. Det er beskrevet ved landformasjoner, historie og kultur.
**Upland South** er beskrevet ved landformasjoner, historie og kultur. Det omfatter bl.a. den sørlige delen av Appalachene. Motsatt Upper South avgrenses det således ikke av delstatsgrenser. Det strekker seg fra det nordlige Georgia til de sørligste delene av nordstater som Illinois og Ohio. Upland South har vært et kjerneområde for musikkformer som oldtime, country og bluegrass.

## Liste over sørstatene

* Texas
* Arkansas
* Louisiana
* Mississippi
* Alabama
* Tennessee
* Georgia
* Florida
* Nord-Carolina
* Sør-Carolina
* Virginia
* Oklahoma (delstat først i 1907)

## Sørstater som var medlem av unionen under borgerkrigen

* Missouri
* Kentucky
* Vest-Virginia (skilt ut fra Virginia i 1863)
* Maryland
* Delaware

## Referanser
# Tysk-amerikanere

Lyseblå områder indikerer hvor tysk-amerikanere er i flertall
**Tysk-amerikanere** er statsborgere i USA av tysk opprinnelse. Omkring 8 millioner tyske immigranter har slått seg ned i USA, størstedelen i perioden mellom 1840 og 1920. Tyske immigranter kom av en rekke grunner. Noen søkte religiøs eller politisk frihet, andre bedre økonomiske muligheter enn i Tyskland, og andre igjen rett og slett for muligheten til å starte på nytt i den nye verden.

Med over 47 millioner mennesker er tysk-amerikanerne den største etniske gruppe i USA.

## Kjente tysk-amerikanere

* Wernher von Braun, romforsker
* Tom Cruise, skuespiller
* Robert De Niro, skuespiller
* Johnny Depp, skuespiller
* Leonardo DiCaprio, skuespiller
* Kirsten Dunst, skuespillerinne
* Albert Einstein, vitenskapsmann
* Dwight D. Eisenhower, president
* Clark Gable, skuespiller
* Conrad Hilton, forretningsmann (også av norsk opprinnelse)
* Paris Hilton, modell og skuespiller
* Herbert Hoover, president
* Grace Kelly, skuespillerinne og senere fyrstinne av Monaco
* Henry Kissinger, utenriksminister
* Albert Meyer, kardinal og erkebiskop
* George von Lengerke Meyer, marineminister
* Joseph McCarthy, senator
* Pat Nixon, USAs førstedame
* Nick Nolte, filmskaper
* Charles Pfizer, grunnlegger av legemiddelselskapet Pfizer
* Sylvia Plath, forfatterinne
* Donald Rumsfeld, forsvarsminister
* Carl Schurz, innenriksminister
* Norman Schwarzkopf jr., general
* Norman Schwarzkopf sr., general
* John Steinbeck, forfatter
* Heinrich Engelhard Steinweg, pianokonstruktør (Steinway)
* Friedrich Wilhelm von Steuben, prøyssisk offiser som var en av grunnleggerne av United States Army og bidro til seieren i den amerikanske uavhengighetskrigen mot britene
* Studebaker-familien bygget vognene som ble brukt under koloniseringen av kontinentet
* Shirley Temple, skuespillerinne
* Donald Trump, president, forretningsmann
* Jesse Ventura, guvernør
* Kurt Vonnegut, forfatter
* Christopher Walken, skuespiller
* Paul Warburg, bankier som foreslo etableringen av United States Federal Reserve
* Bruce Willis, skuespiller
* Robert Zoellick, nåværende viseutenriksminister
# FC Cincinnati

| Cincinnati |
| --- |
| Football Club Cincinnati |
|  |
| Stiftet | 12. aug. 2015 |
| Nettside | www.fccincinnati.com |
| Idrettsgren(er) | Fotball |
| Sponsor | Toyota Motor Corporation, Mercy Health |
| Hjemmebane | TQL Stadium |
| Kapasitet | 26 000 |
| Liga | Major League Soccer (2021) |
| Land | USA |
| Sted | Cincinnati |
| Eier | Carl Lindner III |
| Annet | **2020:** 26. plass |
| Administrasjon |
| Adm. direktør | Carl Lindner III |
| Sportsdirektør | Chris Albright |
|

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
|  |
|  |
| Hjemmedrakt |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
|  |
|  |
| Bortedrakt |

 |

 |

**Football Club Cincinnati** (stiftet 29. mai 2018) er en amerikansk fotballklubb fra Cincinnati i delstaten Ohio.

## Meritter

* **Major League Soccer:(0) **U.S. Open Cup:(0)**

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

* (en) FC Cincinnati – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# John Filson

| John Filson |
| --- |
|  |
| Født | 1753 Chester County |
| Død | oktober 1788  |
| Beskjeftigelse | Oppdagelsesreisende, skribent, historiker  |
| Utdannet ved | West Nottingham Academy |
|

---

John Filson på Commons |

**John Filson** (ca. 1753–1788) var en amerikansk forfatter, historiker, nybygger, landmåler og én av Cincinnatis grunnleggere. Den historiske foreningen The Filson Historical Society er oppkalt etter ham.

## Eksterne lenker

* (en) John Filson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) John Filson – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Den underjordiske jernbanen

*Denne artikkel handler om den underjordiske jernbanen, generelt, for virksomheten i Indiania spesielt, se:Undergrunnsjernbanen i Indiana*
Maleriet «Rittet for frihet – de rømte slaver» (*A Ride for Liberty -- The Fugitive Slaves*) av Eastman Johnson ble malt i perioden 1860–1864. Før og under den amerikanske borgerkrigen 1861–1865 rømte flere afrikansk-amerikanere fra slaveriet ved plantasjene i Sørstatene til friheten i de mer industrialiserte statene i nord.
Kart som viser ulike undergrunnsruter som rømte slaver benyttet
**Den underjordiske jernbanen** (engelsk: *The Underground Railroad*) var et uformelt og hemmelig nettverk av hemmelige ruter og trygge hus som slaver i USA på 1800-tallet benyttet seg av for å rømme fra slaveriet i Sørstatene til friheten i statene i nord og i Canada. De fikk hjelp til flukten fra abolisjonister (motstandere av slaveri) og andre allierte (som eksempelvis kvekere) som var sympatisk innstilt for deres sak. Begrepet ble også benyttet på abolisjonister, både svarte og hvite, frie og slaver, som hjalp flyktningene. Andre flyktningeruter førte til Mexico eller oversjøisk.

Begrepet oppsto tidlig på 1800-tallet og dets høydepunkt var mellom 1850 og 1860. En beregning har antydet at ved 1850 hadde 100 000 slaver unnsluppet via «jernbanen». Britisk Nord-Amerika, hvor slaveri var forbudt og amerikansk lovverk ikke var gjeldende, var et populært mål da den lange grensen hadde flere steder som kunne krysses. Mer enn 30 000 mennesker skal etter sigende ha unnsluppet hit via nettverket på dets høydepunkt, skjønt amerikanske tall fra folketelling kan bare redegjøre for 6000.

Flyktningene via den underjordiske jernbanen er dokumentert i *Underground Railroad Records*, en krønike av historier og metoder til rundt 649 slaver som flyktet til friheten via nettverket. William Still, en afroamerikansk abolisjonist og kjent som «far til undergrunnsjernbanen», benyttet sine detaljerte dokumenter om de som ble hjulpet for dokumentasjon. Mens han jobbet med foreningen Pennsylvanias samfunn for anti-slaveri, arbeidet Still med en rømt slave som han etter hvert ble klar over var hans lenge tapte bror. Han utga senere en bok, *The Underground Railroad*, basert på intervjuer med de flyktninger som han skjulte og hjalp videre til trygghet.

## Se også

Undergrunnsjernbanen i Indiana

## Referanser

## Litteratur

* Blight, David W. (2001): *Passages to Freedom: The Underground Railroad in History and Memory*. Smithsonian Books. ISBN 1-58834-157-7.
* Chadwick, Bruce (2000): *Traveling the Underground Railroad: A Visitor's Guide to More Than 300 Sites*. Citadel Press. ISBN 0-8065-2093-0.
* Frost, Karolyn Smardz; Osei, Kwasi (2007): *I've Got a Home in Glory Land: A Lost Tale of the Underground Railroad*. Farrar, Straus & Giroux. ISBN 978-0-374-16481-2.

## Eksterne lenker

* William Still – Underground Railroad Foundation
* (en) *The Underground Railroad*, gratis tilgjengelig i Prosjekt Gutenberg