Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Always (sang)

**«Always»** er en populær amerikansk sang skrevet av Irving Berlin i 1925 som en bryllupsgave til sin hustru Ellin McKay. De ble gift i 1926. Han presenterte betydelige royalties til henne. Sangen var ment å bli anvendt i Broadway-musikalen (senere filmen) *The Cocoanuts* med Brødrene Marx i hovedrollene, men ble fjernet av Berlin.

I filmen *Yankee'enes stolthet* (1942) ble den spilt av Ray Noble and His Orchestra og sunget av Bettye Avery på Moon Terrace Nightclub. Den ble spilt som dansemusikk og danset til av Gary Cooper, Teresa Wright og andre par. Gary Cooper plystret den. «Always» ble spilt som bakgrunnsmusikk ofte og under rulleteksten.

Deanna Durbin fremførte sangen i filmen *Christmas Holiday* (1944).

Mandy Patinkin fremførte sangen til sin rollefigur Rubes datter i TV-serien *Dead Like Me*.

Versjoner av sangen har blitt spilt inn på plate av så forskjellige artister som:

* Sammy Kaye (Vokalist: Arthur Wright (Victor 20–1610) i 1945. Den ble også utgitt på en LP i 1949 med Kaye og sangeren Tony Alamo)
* Guy Lombardo and His Royal Canadians (Vokalist: Stuart Foster, 1945)
* Frank Sinatra (1946)
* The Ink Spots med instrumentalakkompagnement (Gruppen spilte inn «Always» 27. februar 1947 og utgav den på 78-platen Decca 24140 som B-siden til «White Christmas»).
* Tore Fayes kvartett – Victor Molvik, piano – Ole E. Salater, bass – Finn R. Slåtten, trommer – Tore Faye, klarinett. Innspilt i Oslo 6. desember 1954. Utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 3488.
* Billy Eckstine, Sarah Vaughan med Hal Mooney and His Studio Orchestra (De spilte den inn som duett i New York i april 1957).
* Billie Holiday med Tony Scott and His Orchestra (De spilte den inn i Fine Sound Studios, New York City, 14. februar 1955. Sangen ble utgitt på LP-platen *Stay With Me* (Verve MGV 8302) i 1958.
* Patsy Cline (Hun spilte den inn 5. februar 1963. Den ble inkludert på den posthumt utgitte LP-platen *A Portrait of Patsy Cline* (Decca DL 74508 (stereo), Decca DL 4508 (mono) i 1964).
* Leonard Cohen (Han utgav den på CD-platen *The Future* (Columbia CK 53226) i 1992).
* Phil Collins (Han utgav en liveversjon som B-siden på singlen *Both Sides of the Story* i 1993).
* Billy Corgan (På soundtracket til filmen *Spur* (2002)).

## Norske versjoner

Arne Svendsen og Per Frydenlund har skrevet humoristiske norske tekster. Begges versjoner bærer tittelen «Halvveis».

| År | Sangtittel | Albumtittel | Artist | Tekstforfatter | Platetype | Plateselskap og katalognummer |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1980 | «Halvveis» | *Det hender så mangt* | Kari Diesen med Roy Hellvins orkester | Arne Svendsen | LP | Philips 6327 019 |
| 1996 | «Halvveis» | *Ut av skapet* | Per Frydenlund | Per Frydenlund | CD | Spinner Records GTICD 3004 |

## På film og TV

* Deanna Durbin fremførte den i spillefilmen *Christmas Holiday* (1944).
* Diana Ross & The Supremes fremførte en versjon av sangen i Motown-stil som en tributt til Irving Berlin på The Ed Sullivan Show.
* Lynda Carter avsluttet sine TV-specials med sangen.

## Referanser
# Puttin’ on the Ritz

**«Puttin’ on the Ritz»** er en amerikansk sang, skrevet og publisert i 1929 av Irving Berlin, som ble introdusert av Harry Richman i filmmusikalen *Puttin’ on the Ritz* (1930).

Tittelen er hentet fra slanguttrykket *«putting on the Ritz»* som betyr å kle seg elegant. Uttrykket var inspirert av det luksuriøse Ritz Hotel.

Ifølge Alec Wilder, i sin studie av amerikanske populærsanger, er det rytmiske mønsteret i «Puttin' on the Ritz» det mest komplekse og provokative han hadde støtt på.

Den opprinnelige versjonen av Berlins sang inneholder referanse til det da populære innfallet hos fattige, men prangende kledte Harlem-beboere, som paraderte opp og ned Lennox Avenue.

«Puttin’ on the Ritz» ble inkludert med sin opprinnelige tekst i filmen *Idiot's Delight* (1939, hvor den ble fremført av Clark Gable. Dette nummeret ble også valgt ut til å være med i *That's Entertainment* (1974).

For filmen *Blue Skies* (1946), hvor den ble fremført av Fred Astaire, reviderte Berlin teksten til å gjelde velstående hvite som spankulerer *«up and down Park Avenue»*.

Hitplateversjonene av «Puttin’ on the Ritz» fra den gang den opprinnelig var populær i 1929/1930 ble spilt inn av Harry Richman og Fred Astaire, som sangen særlig er knyttet til.

## Andre versjoner

* En slagerswingversjon med Benny Goodman.
* En humoristisk versjon (fremført av Gene Wilder og Peter Boyle) ble anvendt i filmen *Frankenstein jr.* (1974). og senere i musikalversjonen i 2007.
* Nederlandske Taco Ockerse laget en synthpopversjon som ble spilt inn i 1982 og utgitt på hans album *After Eight*. Tacos versjon inneholder en steppdanssolo i midten for å hedre Astaire. Inkludert i innspillingen er også deler av *Alexander's Ragtime Band*, *There's No Business Like Show Business* (begge skrevet av Irving Berlin) og *«Gotta Dance»* fra filmen *Singin' in the Rain*. Tacos versjon ble rangert som nummer 53 i VH1s liste *100 Greatest One Hit Wonders of the 80's* special.
* En versjon med det finske bandet Leningrad Cowboys fra 2005.
* Den norske humortrioen Prima Vera spilte inn en norsk coverversjon kalt «Du får drag igjen», utgitt 20. september 1977 som fjerde spor på deres selvtitulerte debutalbum.
* «Puttin' on the Ritz» ble også samplet i «Asylhotell Ritz» med Gatas Parlament. Den ble utgitt på CD-singlen CD-R – Asylhotell Ritz – 2009 i 2009.
* Dagfinn Nordbø har skrevet en norsk tekst, som han resiterer til tonefølge av Det norske poesi & satireorkester. Den heter «Når som helst» og ble utgitt på plata *Åssengårea?* i 2011.

## Referanser

Autoritetsdata
# Anything You Can Do

Ethel Merman sang låten under urpremieren på Broadway i 1946.
«**Anything You Can Do**» er en låt komponert av Irving Berlin for Broadway-musikalen *Annie Get Your Gun*. Sangen er i utgangspunktet en duett med én mannlig og én kvinnelig sanger som forsøker å overgå hverandre i sangøvelser. De krangler om hvem som kan gjøre hva, blant annet å synge mykest, høyest, søtest, holde en tone lengst og andre evner som ikke nødvendigvis har med musikk å gjøre, som for eksempel å leve på ost og brød. Ingen av dem kan imidlertid bake en pai.

I scenemusikalen blir låten sunget under skarpskytterkonkurransen mellom Annie Oakley og Frank E. Butler. Den mest kjente linjen fra låten er «Anything you can do I can do better; I can do anything better than you.» Sangen ble fremført for første gang av Ethel Merman og Ray Middleton under urpremieren.

Tekstinnholdet i låten har variert i ulike versjoner av sangen. Barbra Streisand og Melissa McCarthy spilte inn låten for Streisands studioalbum *Encore: Movie Partners Sing Broadway* i 2016. I denne versjonen krangler de om en filmrolle de begge har fått. De diskuterer blant annet hvem som kan le høyest, og i løpet av sangen spør Streisand McCarthy om hun er i slikt med «Matthew» (som i Matthew McConaughey) eller «Paul» (som i Paul McCartney). De bestemmer seg etterhvert for å bli venner, og mener at de er bedre sammen. McCarthy viser også til Streisands rolle som Roz Focker i filmene *Svigers er aller verst* (2004) og *Verre enn verst* (2010).

## Andre innspillinger

* Ethel Merman og Howard Keel
* Betty Hutton og Howard Keel i filmversjonen
* Doris Day og Robert Goulet
* Mary Martin og John Raitt
* Ethel Merman og Bruce Yarnell
* Dusty Springfield og Freddie Paris
* Robert Morse i TV-serien *That's Life*
* Ethel Merman og Miss Piggy (1976) i *The Muppet Show*
* Tina Arena og John Bowles på albumet *Tiny Tina and Little John*. (1977)
* Fran Drescher og Madeline Zima (1994) i TV-serien *The Nanny*
* Michael Jordan og Mia Hamm
* Bernadette Peters og Tom Wopat
* Lewis Hamilton og Fernando Alonso i en Mercedes-Benz-reklame (2007)
* Barbara Walters og Howard Cosell på *Saturday Night Live*
* Lindsay Pearce sang mashupen «Anything Goes/Anything You Can Do» i tredje sesong av *Glee*
* Barbra Streisand og Melissa McCarthy på Streisands album *Encore: Movie Partners Sing Broadway* (2016)

## Referanser

## Eksterne lenker

* Sangtekst
# Doin’ What Comes Natur’lly

**«Doin' What Comes Natur'lly»** er en amerikansk sang med melodi og tekst av Irving Berlin. Den ble fremført av Annie Oakley, barn og Foster Wilson i musikalen *Annie Get Your Gun*. Oakley ble opprinnelig spilt av Ethel Merman.

Musikalen hadde premiere i 1946.

I sangen synger Annie Oakley, hennes bror og søstre om hvordan de og deres familie lever lykkelig til tross for deres mangel på dannelse og utdannelse.

## Nynorsk versjon

Hartvig Kiran har skrevet en nynorsk tekst. Den nynorske tittelen er «Berre nattur som skal tel».

### Innspilling

* Torhild Lindal med Sverre Berghs orkester. Arr.: Sverre Bergh. Utgitt på 78-platen Philips P-53059-H i 1956.

## Referanser
# The Girl That I Marry

**«The Girl That I Marry»** er en amerikansk sang med melodi og tekst av Irving Berlin. Den var med i musikalen *Annie Get Your Gun* (1946).

Sangen ble fremført av Frank Butler. Butler ble spilt av Ray Middleton i den opprinnelige Broadway-oppsetningen. Middleton foreviget den også på plate.

Andre hitversjoner i 1946 var med Frank Sinatra og Eddy Howard. Howards versjon ble spilt inn i september 1946 og utgitt på 78-platen Majestic 23588.

Senere utførelser innbefatter:

* Per Grundén med orkester Dir.: Hans Schreiber. Svensk tekst av Stig Bergendorff og Gösta Bernhard med tittelen «Den flickan skall bära mitt namn». Innspilt i Stockholm 19. august 1948. Utgitt på 78-platene His Master's Voice X 7540 (i Sverige) og på His Master's Voice A.L. 3023 (i Norge)
* Howard Keel, i Metro-Goldwyn-Mayer-filmen *Annie Get Your Gun* (1952). Keel og Betty Hutton spilte den også inn på 78-platen MGM Records 30229.
* John Raitt, i oppsetningen fra 1957 med Mary Martin i tittelrollen, utgitt på Capitol Records.
* Bruce Yarnell, i en oppsetning fra begynnelsen av 1960-årene, utgitt på RCA Victor Records
* Robert Goulet, på et album fra slutten av 1960-årene

## Referanser

Autoritetsdata
# I Got the Sun in the Mornin’ (and the Moon at Night)

**«I Got the Sun in the Mornin' (and the Moon at Night)»** er en amerikansk sang, skrevet av Irving Berlin. Den var med i musikalen *Annie Get Your Gun* (1946).

Sangen ble fremført av rollefiguren Annie Oakley. Oakley ble spilt av Ethel Merman i den opprinnelige Broadway-oppsetningen.

Andre sangere som har spilt inn sangen innbefatter June Christy with the Stan Kenton Orchestra, Doris Day, Betty Hutton (i filmversjonen av *Annie Get Your Gun*), Judy Garland og Bernadette Peters.

Øivind Berghs danseorkester Engelsk sang: Jack Geddes. Innspilt i Oslo 13. august 1947. Utgitt på 78-platene Telefunken T-8342 og Musica A-8344.

Stig Bergendorff og Gösta Bernhard har skrevet en svensk tekst med tittelen «Jag har solen och månen». Per Grundén med orkester Dirigent: Hans Schreiber. Innspilt i Stockholm 19. august 1949. Utgitt på 78-platene His Master's Voice X 7540 (i Sverige) og på His Master's Voice A.L. 3023 (i Norge)

## Referanser

Autoritetsdata
# I Got Lost in His Arms

**«I Got Lost in His Arms»** er en amerikansk sang med melodi og tekst av Irving Berlin. Den var med i musikalen *Annie Get Your Gun* (1946).

Sangen ble fremført av rollefiguren Annie Oakley. Oakley ble spilt av Ethel Merman

## Innspilling

* Liza Minnelli. På hennes album *Gently* (1996)

## Norsk versjon

Hartvig Kiran har skrevet en nynorsk tekst. Den nynorske tittelen er «Alt er tapt».

### Innspilling

* Torhild Lindal med Sverre Berghs orkester. Utgitt på 78-platen Philips P 53060 H i 1956

## Referanser

Autoritetsdata
# Moonshine Lullaby

**«Moonshine Lullaby»** er en amerikansk sang med melodi og tekst Irving Berlin. Den ble fremført av Annie Oakley og «Moonshine Lullaby» Trio i musikalen *Annie Get Your Gun*. Oakley ble opprinnelig spilt av Ethel Merman.

Musikalen hadde premiere i 1946.

«Moonshine Lullaby» er en vuggevise, men teksten handler om et brenneri hvor hjemmebrent blir brygget ulovlig.

## Nynorsk versjon

Hartvig Kiran har skrevet en nynorsk tekst. Den nynorske tittelen er «Annies voggevise».

### Innspilling

* Torhild Lindal med Sverre Berghs orkester. Arr.: Sverre Bergh. Utgitt på 78-platen Philips P-53059-H i 1956.

## Referanser

Autoritetsdata
# Annie Get Your Gun

Annie Get Your Gun er en musikal med tekst og musikk av Irving Berlin og historie av Herbert Fields og hans søster Dorothy Fields. Historien er en fiksjonsversjon av historien om livet til Annie Oakley (1860–1926), en skarpskytter fra Ohio i USA, og hennes mann, Frank Butler.

Forestillingen hadde premiere på Broadway i 1946, og ble en suksess med 1 147 forestillinger i New York, oppsetning i London, spillefilm (1950) og tv-versjoner. Flere av musikalens låter fikk hit-status, da blant annet «There's No Business Like Show Business», «Doin' What Comes Natur'lly», «You Can't Get a Man with a Gun», «They Say It's Wonderful» og «Anything You Can Do».

Forestillingen hadde norsk premiere i 1964 på Det norske teatret med Sølvi Wang i hovedrollen som Annie.

## Filmatisering

En amerikansk film basert på musikalen hadde premiere i 1950. Filmen *Annie Get Your Gun* vant en Oscarstatuett for beste musikkarrangement i en musikkfilm, og ble nominert til Oscar i ytterligere tre kategorier.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Annie Get Your Gun – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Annie Get Your Gun – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* *Artikkelen har ingen egenskaper for filmpersondatabaser i Wikidata*
* (en) *Annie Get Your Gun* på MusicBrainz
* (en) *Annie Get Your Gun* på Internet Broadway Database
# Narr

Kobberstikket *Der Narr und die Närrin* («Narren og kvinnenarren») av Sebald Beham (1500–1550). Personene er iført overdreven middelaldermote med narreluer med eselører. Narrer var et ikke uvanlig motiv i middelalderens allegorier.
Den rødnesede Farnos som en narr som rider på en gris. Russisk lubok, en type folkelig illustrerte trykk, fra 1700-tallet. Farnos er en av flere komiske skikkelser i russisk folkediktning, og representerer gjerne den angrende fyllik. Figuren kan også bygge på Anna Ivanovas italienske hoffnarr, den fiolin-spillende Pedrillo.
**Narr** var tidligere en utkledt klovn eller gjøgler ved et kongelig eller fyrstelig hoff. Opprinnelsen er usikker, men hoffnarrer omtales både i det antikke Hellas og i den muslimske verden.

Moderne forestillinger om narrer stammer særlig fra kristne og folkelige skikker og forestillinger i Europas middelalder. Narren representerte menneskenaturens dumhet, galskap og barnslige naivitet. Samtidig stod narren for en dobbelthet, idet skikkelsen også kunne være vis. Drakten ble ofte framstilt med todelt fargemønster, såkalt mi-parti, som var mote på 1300- og 1400-tallet, og tallet 11 var narrens magiske tall. Teologiske forestillinger om «den hellige dåren» og Jesu uskyld, både som spedbarn og seinere som sonoffer på korset, førte til folkelige festligheter med karnevalistiske seremonier og hyllester av den uskyldige idioten, som under narrenes fest. Tilsvarende var det fram til 1500-tallet en årlig eselfest til minne om det uskyldige eselet fra bibelfortellingen om flukten til Egypt. Narrelueenes lange «horn» er en etterlevning etter eselmasker og hodeplagg med eselører, symboler på dumhet og tåper. Narrenes skip er en middelaldersk allegori som forestiller et skip fullt av mennesker som driver som narrer uten styring, mål og mening. Feiringer og markeringer der narren er sentral, kan også forstås som et nødvendig frirom med utløp for villskap, lek og fantasi, og en anledning for indirekte kritikk av autoriteter, i en verden og hverdag som var strengt regelstyrt.

Betegnelsen narr blir i dag ofte brukt som et skjellsord om en narraktig, det vil si innbilsk eller dum, person.

* Allegorien «Narrenes skip» malt av Hieronymus Bosch ca. 1495.
* Radering fra 1800-tallet som viser Will Summers, den engelske kong Henrik VIIIs hoffnarr.
* *Der Schalcksnarr* («tøysenarr»), trensitt fra Jost Ammans *Ständebuch* (1568). Narren har narredrakt og narresepter.
* Den spanske hoffnarren Sebastián de Morra malt av Diego Velázquez i 1636.
* Jokeren i spillkort har siden 1890-tallet blitt prydet med tegningen av en hoffnarr med hetteformet narrelue.

## Se også

* Klovn
* Gjøgler
* Skald
* Joker
* Hoff
* Narrenes skip
* Narrefest, folkelig fest i middelalderen avholdt i januar da en parodierte den kristne gudstjenesten og geistligheten
* Narrelitteratur
* Aprilsnarr
* Narrelue
* Goliardene, geistlige narrer

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Jesters – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Jester – galleri av bilder, video eller lyd på Commons

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# The Star-Spangled Banner

«The Star-Spangled Banner» fra 1814, den første trykksaken der ordene og notene ble kombinert.
«The Star-Spangled Banner» framført av Margaret Woodrow Wilson i 1915.
«The Star-Spangled Banner» framført av «Fred Waring and His Pennsylvanians» i 1942
USAs nasjonalsang. Instrumentalversjon framført av United States Navy Band
«**The Star-Spangled Banner**» er USAs nasjonalsang. Den ble skrevet av Francis Scott Key i 1814.

Francis Scott Key fikk inspirasjonen til sangen under den britisk-amerikanske krig da han så bombardementet av Fort McHenry i Baltimore 13.–14. september 1814. I øsende regnvær ble fortet bombardert sammenhengende i 25 timer av den britiske marine. Gjennom hele natten kunne ikke Scott Key, som var om bord i et nøytralt skip i nærheten, se annet enn lyset fra granatene som eksploderte i luften. Men i morgengryet – «the gleam of the morning's first beam» – så han at et ekstra stort flagg, som var spesialsydd nettopp med tanke på det antatt forestående britiske angrepet, ble heist over festningen. Av dette ble han så rørt at han samme morgen begynte å skrive på diktet «The Defense of Fort McHenry», som senere skulle få navnet «The Star Spangled Banner». Sangen ble av kongressen i 1931 gjort til offisiell nasjonalsang.

## Utdrag (første vers)

*Oh, say can you see, by the dawn's early light,*
*What so proudly we hailed at the twilight's last gleaming?*
*Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,*
*O'er the ramparts we watched, were so gallantly streaming?*
*And the rockets' red glare, the bombs bursting in air,*
*Gave proof through the night that our flag was still there.*
*O say, does that Star-Spangled Banner yet wave*
*O'er the land of the free and the home of the brave?*

## Eksterne lenker

* (en) The Star-Spangled Banner – originaltekster fra den engelskspråklige Wikikilden

* Lytt til sangen
# Elmer Midd

| Elmer Midd |
| --- |
|  |
| Kjønn | Mann  |
| Stemme |
12 oppføringer
Arthur Q. Bryan (1937–1939) Mel Blanc (1937–1989) Dave Barry (1958–1958) Hal Smith (1960–1965) Jeff Bergman Greg Burson (1990–2001) Joe Alaskey (1992–1992) Tom Kenny (1995–2001) Frank Welker (1995–1995) Billy West (1996–) Noel Blanc (2005–2005) Brian Drummond

 |
| Skapt av | Jerry Cantrell |
| *In-universe*-informasjon |
| Looney Tunes universe |
|

---

Elmer Midd på Commons |

**Elmer Midd** (org. engelsk navn *Elmer Fudd*) er en av figurene i tegnefilmserien *Looney Tunes*, en amerikansk animert tegnefilmserie som ble laget av Warner Bros. i perioden 1930–1969. Han er jeger og jakter på kaninen Snurre Sprett, uten hell.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Bordun

En **Bordun** eller **borduntone** er en uendret tone, som klinger med i – og understøtter – et melodisk forløp.

Virkningen oppnås for eksempel med en resonansstreng (på strykeinstrumenter) eller en basspipe på en skotsk sekkepipe. Et kjent eksempel på dette i klassisk musikkhistorie er Wagners bruk av borduntone i innledningen av Rhingullet.

**Bordun** er også betegnelsen på en dyp orgelstemme, et gedacktregister.

## Referanser
# Unionen (Den amerikanske borgerkrigen)

**Unionen** er en betegnelse på Amerikas forente stater under den amerikanske borgerkrigen, som besto av de nordlige statene som ikke var med i Amerikas konfødererte stater. Unionen besto av 23 delstater i alt.

Før krigen hadde det vært vanlig å referere til hele landet som **United States**, De forente stater, og siden det var i nordstatene administrasjonen og størsteparten av befolkningen var ved Konføderasjonens avhopp, falt det naturlig at det var nordstatene som ble «Unionen».

## Unionsstatene

USA-kart som viser foredelingen av amerikanske stater under borgerkrigen i landet 1861-1865. Blått representerer «Unionen», medregnet stater som ble med under krigen; lysblått representerer unionsstater som tillot slaveri (Grensestatene); rødt representerer Amerikas konfødererte stater. Hvite eller ufargede områder er *Territories of the United States* før eller under krigen.

* California
* Connecticut
* Delaware
* Illinois
* Indiana
* Iowa
* Kansas
* Kentucky
* Maine
* Maryland
* Massachusetts
* Michigan
* Minnesota
* Missouri
* Nevada
* New Hampshire
* New Jersey
* New York
* Ohio
* Oregon
* Pennsylvania
* Rhode Island
* Vermont
* Vest-Virginia
* Wisconsin

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
# Falske krav-loven

**Falske krav-loven** (opprinnelig kalt **False Claims Act**, med kallenavnet **Lincoln Act**) er en føderal lov i USA som setter straff for å fremsette urettmessige krav mot myndighetene i vinnings hensikt.

Loven er kodifisert som 31 U.S.C. §§ 3729–3733 i Code of Laws of the United States of America (forkortet U.S.C.)

## Historie

Loven ble vedtatt av USAs kongress i 1863, og den «var ment som et incentiv til å fremme varsling, for å avsløre svindel mot amerikanske myndigheter ved salg av dårlig krigsmateriell».

## Lovens straffebud

Ifølge loven kan både fysiske personer og juridiske personer (for eksempel aksjeselskaper) pådra seg straffeansvar dersom de i ond tro mottar midler fra eller unnlater å betale inn midler til USAs føderale myndigheter. Skattesvik omhandles ikke i False Claims Act. Loven setter straff for

* å forsettlig fremsette, eller forårsake fremsatt, et falsk krav om betaling eller godkjenning;
* å forsettlig fremstille eller bruke eller forårsake fremstilling eller bruk av falske dokumenter (false record) eller falske vitnesbyrd (statement material ) i forbindelse med et falsk (eller bedragersk) krav;
* sammensvergelse med sikte på å begå et brudd på False Claims Act
* å utferdige falske stadfestelser av (*falsely* *certifying*) typen eller mengden av gjenstander som skal benyttes av føderale myndigheter;
* å utferdige kvittering for mottak av gjenstander uten å ha forvisset seg om at opplysningene på dokumentet stemmer overens med hva som er mottatt;
* å kjøpe med vitende og vilje en gjenstand som er offentlig eiendom fra en offentlig ansatt som ikke har myndighet til å avhende gjenstanden,
* å utferdige eller bruke eller medvirke til at noen utferdiger eller bruker et falskt dokument for å unngå helt eller delvis å måtte betale inn penger eller overlevere gjenstander til føderale myndigheter

Loven ble endret i 1986, 2009 og 2010. Lovendringene i 2009 og 2010 ble forårsaket av at to nye lover som ble vedtatt - henholdsvis Fraud Enforcement and Recovery-loven og Loven om føderal helseomsorg (også kjent som «Obamacare»).

### Bestemmelser som tillater individers søksmål mot tredjepart på USAs vegne

Loven tillater at individer kan saksøke en tredjepart på USAs vegne, og seinere bli tildelt en andel av et eventuelt beløp som blir inndrevet av USA. Dette kalles *qui tam*, noe som er en forkortelse for et juridisk uttrykk som stammer fra latin, «han som fører en sak på vegne av vår herre Kongen, såvel som for seg sjøl» (*qui tam pro domino rege quam pro se ipso in hac parte sequitur).*

I 2010 skrev media at Lance Armstrong er blitt saksøkt *qui tam* av Floyd Landis for brudd på *False Claims*-loven.[*trenger referanse*] I 2013 ble USA med på søksmålet.[*trenger referanse*] Hvis USAs føderale rettsvesen dømmer Armstrong til å betale en erstatning til USA, så kan Landis «oppnå en belønning på rundt 15-25 prosent av det utmålte erstatningsbeløpet», skrev media. I 2018 skrev media at Landis skal motta 1.1 millioner amerikanske dollar av de 5 millionene som USA fikk som følge av det avklarte søksmålet, skrev media i 2018.

## Referanser