Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Monroedoktrinen

President James Monroe, som formulerte Monroedoktrinen
**Monroedoktrinen** er en av USAs politiske doktriner. Den ble formulert av USAs femte president James Monroe (1758–1831) den 2. desember 1823 i hans syvende tale om unionens tilstand for Kongressen. Denne talen gjorde Monroedoktrinen til offisiell amerikansk utenrikspolitikk. Den er derfor et skjellsettende øyeblikk i USAs historie.

Der proklamerte han at europeiske makter ikke lenger skulle tillates å kolonisere eller intervenere og blande seg inn i de nye selvstendige amerikanske nasjoners (både i Nord- og Sør-Amerika) affærer. USA skulle søke å holde seg nøytral i kriger mellom europeiske stater og deres kolonier. Men i tilfelle kriger av slik type senere skulle utvikle seg på de amerikanske kontinent(ene), ville USA anse slike handlinger som fiendtlige.

Doktrinen ble innført for å beskytte flere land i Sør- og Mellom-Amerika som på denne tiden nettopp var blitt eller var i ferd med å skaffe seg sin selvstendighet, og dermed var i en sårbar fase.

Doktrinen fikk ny aktualitet under president Donald Trumps andre periode som president.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Om Monroedoktrinen, fra USAs Library of Congress

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Abraham Lincoln (statue fra 1912)

| Abraham Lincoln (statue fra 1912) |
| --- |
|  |
| Kunstner | Daniel Chester French |
| År |
1912 |
| Dimensjoner | 264 centimeter ×  |
| Material(er) | bronse |

Abraham Lincoln, også kjent som Gettysburg-Lincoln, er en bronsestatue over president Abraham Lincoln som står utenfor Nebraska State Capitol. Monumentet ble bestilt av Abraham Lincoln Memorial Association i Lincoln i Nebraska og den er laget av Daniel Chester French i perioden fra 1909 frem til avdukingen i 1912.

Statuen ble støpt i bronse av Jno. Williams, Inc. i New York. Dens arkitektoniske omgivelser ble skapt av Frenchs mangeårige samarbeidspartner Henry Bacon. Den 2,64 meter høye statuen står på et 1,83 meter høyt granittfundament og en 61 meter granittsøyle med teksten til Lincolns Gettysburg-tale.

French brukte senere mye av sine forstudier til denne statuen, noe som i stor grad omfattet studier av Mathew Bradys bilder av Lincoln og lån av en kopi av Leonard Volks gipsavstøpning av presidenten i sitt mest kjente verk, den sittende Lincoln-statuen fra 1920 i Lincolnmonumentet i Washington, D.C.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Statue of Abraham Lincoln by Daniel Chester French (Lincoln, Nebraska) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

Autoritetsdata
# Bill Frist

| Bill Frist |
| --- |
|  |
| Født | 22. feb. 1952 (74 år) Nashville |
| Beskjeftigelse | Lege, politiker, professor, forretningsdrivende, kirurg, forfatter, handelsmann  |
| Embete | * Senator i USA (104. kongressperiode i USA, Tennessee Class 1 senate seat, 1995–1997)
* senator i USA (105. kongressperiode i USA, Tennessee Class 1 senate seat, 1997–1999)
* senator i USA (106. kongressperiode i USA, Tennessee Class 1 senate seat, 1999–2001)
* senator i USA (107. kongressperiode i USA, Tennessee Class 1 senate seat, 2001–2003)
* senator i USA (108. kongressperiode i USA, Tennessee Class 1 senate seat, 2003–2005)
* senator i USA (109. kongressperiode i USA, Tennessee Class 1 senate seat, 2005–2007)
 |
| Utdannet ved | Princeton University (–1974) Harvard Medical School (–1978; akademisk grad: dr.med.) Woodrow Wilson School of Public and International Affairs Montgomery Bell Academy Stanford University School of Medicine |
| Far | Thomas F. Frist, Sr. |
| Søsken | Thomas F. Frist, Jr. Patricia C. Frist |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Utmerkelser | Golden Plate Award (2001) Dr. Nathan Davis Award for United States Senators (2004) |
| Signatur |
|  |
|

---

Bill Frist på Commons |

**William Harrison «Bill» Frist sr.** (født 22. februar 1952 i Nashville, Tennessee) er en amerikansk lege og politiker, og tidligere senator for Tennessee. Han har vært majoritetsleder i Senatet.

Han ble valg inn i Senatet første gang i 1994, da han slo daværende senator Jim Sasser med 13 prosentpoeng. Han ble gjenvalgt i 2000 med 66 prosent av stemmene, men valgte å ikke ta gjenvalg i 2006.

Han ble majoritetsleder i Senatet i 2002, etter at daværende majoritetsleder Trent Lott trakk seg. Han er den nest yngste majoritetslederen i Senatets historie.

Frist er utdannet kirurg, og har blant annet gjennomført mer enn 150 hjerte -og lungetransplantasjoner.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Biografi hos *Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek*
* (en) Stemmegivingsoversikt vedlikeholdt av *The Washington Post*
* (en) Valgkampbidrag hos OpenSecrets.org
# Clayton K. Yeutter

| Clayton K. Yeutter |
| --- |
|  |
| Født | 10. des. 1930 Eustis (Nebraska) |
| Død | 4. mars 2017   (86 år) Potomac (Montgomery County, Maryland) |
| Beskjeftigelse | Politiker, universitetslærer, advokat, bonde, landbruksøkonom  |
| Embete | * Presidentens rådgiver (1992–1993)
* USAs landbruksminister (1989–1991)
 |
| Utdannet ved | University of Nebraska–Lincoln University of Wisconsin University of Nebraska–Lincoln College of Law |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Æresgravlunden i Arlington (2017) |
| Utmerkelser | Offiser av New Zealands fortjenstorden Storbånd av Den oppadstigende sols orden |
|

---

Clayton K. Yeutter på Commons |

**Clayton Keith «Clay» Yeutter** (født 10. desember 1930 i Eustis i Nebraska i USA, død 4. mars 2017 i Potomac i Maryland) var en amerikansk republikansk politiker.

Han tjenestegjorde som USAs handelsrepresentant 1985–1989 under president Ronald Reagan. Deretter var han jordbruksminister i George H.W. Bushs kabinett 1989–1991 og ordførende for republikanernes føderale partistyre Republican National Committee 1991–1992.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Michael Steele

| Michael Steele |
| --- |
|  |
| Født | 19. okt. 1958 (67 år) Andrews Air Force Base |
| Beskjeftigelse | Spaltist, advokat, politiker  |
| Embete | * Lieutenant Governor of Maryland (2003–2007)
 |
| Utdannet ved | Johns Hopkins University Georgetown University Law Center Archbishop Carroll High School |
| Parti | Det republikanske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Medlem av | Republican Leadership Council |
| Signatur |
|  |
|

---

Michael Steele på Commons |

**Michael Stephen Steele** (født 19. oktober 1958 i Maryland) er en amerikansk advokat og politiker som var leder for Republican National Committee i Det republikanske parti i USA. Han stilte i senatsvalget i 2006, men tapte mot demokraten Ben Cardin. Han er utdannet advokat.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Den internasjonale demokratiske union

| Den internasjonale demokratiske union |
| --- |
| Stiftet | 24. juni 1983 |
| Land | internasjonal  |
| Hovedkontor | München |
| Styreleder | Stephen Harper  |
| Ideologi | Konservatisme |
| Nettsted | www.idu.o |
|  |

**Den internasjonale demokratiske union**, forkortet **IDU** (engelsk: *International Democracy Union*, tidligere *International Democrat Union*), er et verdensomspennende forbund av konservative og kristendemokratiske politiske partier.

IDU har over 80 partier fra mer enn 60 land som medlemmer, enten direkte eller via en regional paraplyorganisasjon, blant dem det norske Høyre.

Forbundet ble grunnlagt i London i 1983 på initiativ fra Konrad-Adenauer-Stiftung og USAs visepresident George Bush. Stiftelseserklæringen ble undertegnet av blant andre Margaret Thatcher, Helmut Kohl, Jacques Chirac og Jo Benkow. Kåre Willoch spilte en viktig rolle de første årene, og han var IDUs styreleder fra 1987 til 1989.

Sideorganisasjoner er International Young Democrat Union og International Women's Democracy Union.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Offisielt nettsted

* (en) International Democracy Union – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Den internasjonale demokratiske union på Facebook

* Den internasjonale demokratiske union på Facebook
# Presidentvalget i USA 1848

|  |
| --- |
| ‹ 1844  1852 › |
| Presidentvalget i USA 1848 |
| 7. november 1848 |
|  |  |  |  |
|  |  |  |  |
| Kandidat | Zachary Taylor | Lewis Cass |
| Parti | Whigene | Demokratene |
| Hjemstat | Louisiana | Michigan |
| Visekandidat | **Millard Fillmore** | William Orlando Butler |
| Valgmenn | 163 | 127 |
| Stater vunnet | **15** | **15** |
| Stemmer | **1 361 393** | 1 223 460 |
| Oppslutning | **47,3 %** | 42,5 % |
|  |  |  |
|  |  |  |
|  |
| **Sittende president**
James K. Polk
Demokratene

**Valgt president**
Zachary Taylor
Whigene
 |

**Presidentvalget i USA i 1848** var det 16. presidentvalget i USAs historie. Valget var helt åpent, sittende president James Knox Polk hadde oppnådd så å si alle de mål han hadde satt seg på en termin, og med en sviktende helse som skulle ta livet hans fire måneder etter at han forlot embedet holdt han løftet sitt om ikke å stille til gjenvalg.

I 1846-47 hadde Whigpartiet lagt all sin energi i å fordømme Polks krigspolitikk, men måtte foreta en rask helomvending nå. I februar 1848 overrasket Polk alle med Guadalupe Hidalgo-traktaten som gjorde slutt på krigen med Mexico og ga USA nye, store territorier (inkludert California og mesteparten av Arizona og New Mexico). Medlemmene i Whigpartiet stemte 2-1 i Senatet for godkjenning av traktaten, og sommeren 1848 nominerte de krigsveteranen Zachary Taylor som sin presidentkandidat. Selv om han lovet fred fordømte han ikke krigen eller Polks krigspolitikk, og Whigpartiet måtte følge opp dette. De skiftet fokus til spørsmålet rundt om slaveri skulle forbys i de nye territoriene. Valget av Taylor kunne virke desperat, han var helt klart ikke dedikert til Whigpartiets prinsipper, men han var populær for sin innsats i krigen.

Demokratene kunne vise til seier i krigen, fred, økonomisk framgang og tilegnelsen av både Oregon og områdene i sørvest, de hadde vært de sannsynlige vinnerne dersom Whigpartiet ikke hadde stilt Taylor som sin kandidat. Hans seier gjorde ham til en av bare to presidenter som noen gang ble valgt fra Whigpartiet før det opphørte på 1850-tallet. Den andre var William Henry Harrison, som ble valgt i 1840, men døde etter å ha holdt embedet i bare en måned. Harrison hadde også vært general.

Tidligere president Martin Van Buren, som var en sterk motstander av slaveriet, prøvde å bli nominert som demokratenes presidentkandidat, men nådde ikke opp. Han stilte i stedet for Den frie jords parti og fikk 10 % av stemmene, men vant ikke noen delstat og fikk ingen valgmannsstemmer.

Taylor vant de fleste av de folkerike delstatene og ble valgt til USAs 12. president.

## Eksterne lenker

* Valgresultat i hver enkelt stat Arkivert 30. september 2007 hos Wayback Machine.
* How close was the 1848 election? – Michael Sheppard, Michigan State University
# Louis Dembitz Brandeis

| Louis Dembitz Brandeis |
| --- |
|  |
| Født | 13. nov. 1856 Louisville |
| Død | 5. okt. 1941   (84 år) Washington D.C. |
| Beskjeftigelse | Dommer, advokat, jurist  |
| Embete | * Associate Justice of the Supreme Court of the United States (1916–1939)
 |
| Utdannet ved | Harvard Law School Louisville Male High School |
| Ektefelle | Alice Goldmark Brandeis |
| Parti | Det demokratiske parti |
| Nasjonalitet | USA |
| Medlem av | Phi Beta Kappa |
|

---

Louis Dembitz Brandeis på Commons |

**Louis Dembitz Brandeis** (født 13. november 1856, død 5. oktober 1941) var en amerikansk jurist som ble den første jødiske høyesterettsdommeren i USA.

Brandeis ble utnevnt til høyesterettsdommer av den demokratiske presidenten Woodrow Wilson i 1916, og satt til 1939.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Albert Abraham Michelson

| Albert Abraham Michelson |
| --- |
|  |
| Født | 19. des. 1852 Strzelno (Provinsen Posen) |
| Død | 9. mai 1931   (78 år) Pasadena (California, USA) |
| Beskjeftigelse | Fysiker, offiser, universitetslærer  |
| Utdannet ved | United States Naval Academy (–1873; akademisk grad: lavere grad) Humboldt-Universität zu Berlin |
| Doktorgrads- veileder | Hermann von Helmholtz |
| Ektefelle | Margaret Hemingway Edna Stanton |
| Barn | Dorothy Michelson |
| Nasjonalitet | USA |
| Medlem av |
13 oppføringer

* Royal Society (1902–)
* Sovjetunionens vitenskapsakademi
* Kungliga Vetenskapsakademien
* American Academy of Arts and Sciences
* Det russiske vitenskapsakademi
* American Philosophical Society (1902–)
* American Association for the Advancement of Science
* American Physical Society
* Det franske vitenskapsakademiet
* Accademia Nazionale delle Scienze detta dei XL
* National Academy of Sciences
* Accademia delle Scienze di Torino (1922–)
* Accademia Nazionale dei Lincei (1906–)
 |
| Utmerkelser |
15 oppføringer
Copleymedaljen (1907) Jules-Janssen-prisen (1922) Nobelprisen i fysikk (1907) Elliott Cresson-medaljen (1912) Henry Draper-medaljen (1916) Royal Astronomical Societys gullmedalje (1923) Matteucci-medaljen (1903) Rumford-prisen (1888) Albert-medaljen (1920) Franklinmedaljen (1923) Guthrie Lecture (1921) Utenlandsk medlem av Royal Society (1902) Distinguished Nevadan (2003) Dennis Gabor Medal and Prize (1929) Æresdoktor ved Sorbonne (1922) |
| Arbeidssted | Case Western Reserve University University of Chicago Clark University |
| Fagfelt | Fysikk, astronomi |
| Doktorgrads- studenter | Robert Andrews Millikan Henry Gale Isabelle Stone |
| Signatur |
|  |
|

---

Albert Abraham Michelson på Commons |

**Albert Abraham Michelson** (1852–1931) var en amerikansk fysiker født i daværende Strelno i Preussen (nå Strzelno i Polen).

Han ble tildelt Nobelprisen i fysikk i 1907 for sine optiske presisjonsinstrumenter og de spektroskopiske og metrologiske undersøkelsene som han utførte med disse.

Han er spesielt berømt for Michelsen-Morleys eksperiment, publisert sammen med Edward Morley i 1887.

## Priser (utvalg)

* 1923 – Royal Astronomical Societys gullmedalje
* 1907 – Copleymedaljen
* 1907 – Nobelprisen i fysikk

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Albert A. Michelson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

* (en) Albert A. Michelson – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
* (en) Nobelprisen i fysikk 1907 hos Nobelprize.org

* (en) Albert Abraham Michelson hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysikk 1907
# Braxton Bragg

| Braxton Bragg |
| --- |
| General Braxton Bragg mellom 1861 og 1865. |
| Født | 22. mars 1817 Warrenton |
| Død | 27. sep. 1876   (59 år) Galveston |
| Beskjeftigelse | Hæroffiser, offiser, soldat  |
| Utdannet ved | United States Military Academy |
| Søsken | Thomas Bragg |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Magnolia Cemetery |
| Troskap | * Amerikas forente stater
* Amerikas konfødererte stater
 |
| Våpenart | U.S. Army, Confederate States Army |
| Tjenestetid | 1837–56 (USA) 1861–65 (CSA) |
| Militær grad | General |
| Enhet | * Army of Tennessee (20. november 1862 – 27. desember 1863)
 |
| Kommandoer |  Army of Mississippi  Army of Tennessee |
| Deltok i | Andre Seminole-krigen
Den meksikansk-amerikanske krigen
* Beleiringen av Fort Brown
* Slaget ved Monterrey
* Slaget ved Buena Vista

Den amerikanske borgerkrigen
* Slaget ved Shiloh
* Slaget ved Perryville
* Slaget ved Stones River
* Tullahoma-felttoget
* Slaget ved Chickamauga
* Slagene ved Chattanooga
* Andre slaget ved Fort Fisher
* Slaget ved Bentonville
 |
| Signatur |
|  |
|

---

Braxton Bragg på Commons |

Braxton Bragg
**Braxton Bragg** (født 22. mars 1817 i Warrenton i Nord-Carolina, død 27. september 1876 i Galveston i Texas) var offiser i United States Army frem til den amerikanske borgerkrigen da han ble general i Confederate States Army. Han var en av de ledende kommandørene i den vestre krigsskueplassen for sørstatene. Han ble senere en militær rådgiver for president Jefferson Davis.

Som barn ble Bragg ofte latterliggjort på grunn av rykter om at hans mor satt i fengsel for angivelig å ha myrdet en mann, og noen av disse ryktene sa at Bragg ble født i fengsel. Faren hans var en snekker og entreprenør som ble rik nok til å sende Braxton til Warrenton Male Academy, en av de beste skolene i delstaten. Bragg, opprinnelig fra Nord-Carolina, ble utdannet ved United States Military Academy i West Point og var artillerioffiser. Under borgerkrigen kjempet Bragg nesten like bittert mot sine lite samarbeidsvillige underordnede som han gjorde mot fienden, og de som sto under ham i rang gjorde flere forsøk på å få ham erstattet av en annen offiser. Under krigen deltok han i slaget ved Chickamauga. Dette slaget var det nest dødeligste etter slaget ved Gettysburg. Bragg og hans kone kjøpte en sukkerplantasje på 1600 dekar og de hadde 105 slaver på sin plantasje. Det finnes ingen bevis på at Bragg var en grusom slaveeier, men han hadde et rykte på seg som talsmann for militær effektivitet og han utviste steng disiplin. Plantasjen oppnådde lønnsomhet nesten umiddelbart, til tross for store boliglån på eiendommen.

## Referanser

## Eksterne lenker

* Biography of Braxton Bragg Arkivert 26. september 2007 hos Wayback Machine.
* Military biography of Braxton Bragg
# Henry Halleck

| Henry Wager Halleck |
| --- |
|  |
| Født | 16. jan. 1815 Oneida County |
| Død | 9. jan. 1872   (56 år) Kentucky |
| Beskjeftigelse | Militært personell, advokat, lærd, militær befalingshavende, generalmajor  |
| Embete | * Commanding General of the United States Army (1862–1864)
 |
| Utdannet ved | Union College (–1837) United States Military Academy |
| Ektefelle | Elizabeth Hamilton Cullum |
| Nasjonalitet | USA |
| Gravlagt | Green-Wood Cemetery |
| Kallenavn | Old Brains |
| Troskap |  Americas forente stater  Unionen |
| Våpenart | Union Army |
| Tjenestetid | 1839–54; 1861–72 |
| Militær grad | Generalmajor |
| Enhet |  United States Army |
| Kommandoer | Military Division of the Pacific United States Army Den vestlige krigsskueplassen i den amerikanske borgerkrigen Department of the Missouri |
| Deltok i | Den meksikansk-amerikanske krigen
 Den amerikanske borgerkrigen
* Slaget ved Shiloh
* Slaget ved Corinth
 |
|

---

Henry Halleck på Commons |

**Henry Wager Halleck** (født 16. januar 1815 i Oneida County i New York, død 9. januar 1872 i Louisville i Kentucky) var en United States Army offiser, lærd og advokat. En kjent ekspert i militære studier, ble han kjent under et kallenavn som ble nedsettende, «Old Brains». Han var en viktig deltaker i opptaket av California som en delstat og ble en vellykket advokat og landutvikler.
Tidlig i Den amerikanske borgerkrigen var han en senior Union Army kommandør i Den vestlige krigsskueplassen samt tjenestegjorde i nesten to år som general-in-chief over alle USAs arméer. Halleck ble stabssjef til generalløytnant Ulysses S. Grant når han ble utnevnt til general-in-chief.

Halleck var en forsiktig general som hadde en sterk tro på nøyaktig planlegging før slag og verdien av defensive befestninger fremfor rask og aggressiv handling. Han var en mester i administrasjon, logistikk og politikken som var nødvendig i toppen av det militære hierarkiet, men utøvde lite effektiv kontroll over feltoperasjoner fra sin post i Washington, D.C.. President Abraham Lincoln en gang beskrev ham som «lite mer enn en førsteklasses kontorist».

## Referanser

## Eksterne lenker

* Biography at civilwarhome.com
* «Henry Halleck» (på engelsk). Find a Grave. Besøkt 12. februar 2008.
* (en) Verker av Henry Halleck i Prosjekt Gutenberg
* Biography at Mr. Lincoln's White House Arkivert 2. mai 2013 hos Wayback Machine.
# Memorial Day

*For filmen fra 2012, se Memorial Day (film)*

**Memorial Day** er en offentlig fridag i USA siste mandag i mai. Dagen er for å ære og minnes dem som har falt i militær tjeneste.
# Gens de couleur libres

Gens de couleur libres. *Fri fargede kvinner med deres barn og tjenerskap*, oljemaleri av Agostino Brunias, Dominica, c. 1764–1796.

Fri farget kvinne med *quadroon* barn. Sent 1700-tall i New Orleans.
**Gens de couleur libres** (fransk: 'De fri fargede mennesker') eller på spansk *gente de color libre*, var hva man kalte klassen av fri fargede av blandet afrikansk og europeisk opphav i fransk- og spanskspråklige amerikanske områder i slaveritiden.

## Beskrivelse

Frigitte svarte av fullstendig afrikansk opphav ble ikke inkludert i betegnelsen, selv om både de og *Gens de couleur libres* inngikk i det bredere klassifiseringsuttrykket *affranchi*. Også i de engelskspråklige tretten kolonier satte man på tilsvarende måte et visst skille mellom fri fargede, som ble kalt «Free People of Colour» og en frigitt person av helt afrikansk opphav, som i stedet ble kalt for «Free Negro».

Uttrykket var medt benyttet i det franske Vestindien og i Louisiana (særlig i New Orleans), der en stor klasse av dette slag stammet fra det berømte *plaçage*systemet.

Dette uttrykk, likesom *plaçage*systemet, gikk ut av aktiv bruk etter avskaffelsen av slaveriet og er dermed språkbruk spesifikk for slavetiden.

## Nærmere franske klassifiseringer

I Vestindia kom systematiseringen og radikaliseringen av bruken av nyanser til uttrykk i menighetsbøkene etter Syvårskrigen (1756-1763). Følgende begreper ble brukt i menighetsregistre og deretter i sivilstandsregistre i henhold til de forskjellige gradene av såkalt «métissage»::

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Proporsjon svart avstamning** | **Saint-Domingue** | **Guadeloupe/Martinique** |
| 7/8 | Sacatra | - |
| 3/4 | Griffe | Capre |
| 5/8 | Marabou | - |
| 1/2 | Mulâtre | Mulâtre |
| 1/4 | Quarteron | Métis |
| 1/8 | Métis | Quarteron |
| 1/16 | Mamelouk | Mamelouk |
| 1/32 | Quarteronné | - |
| 1/64 | Sang-mêlé | - |

## Kjente eksempler

* Zabeau Bellanton
* Chevalier de Saint-Georges
* Marie Laveau
* Mary Seacole
* Thomas Alexandre Dumas

## Litteratur

* Sister Dorothea Olga McCants, translation of Rodolphe Lucien Desdunes, *Nos Hommes et Notre Histoire*
* John Blassingame, *Black New Orleans, 1860–1880* (Chicago, 1973)
* *New Orleans Architecture: The Creole Faubourgs* (Gretna, 1984), Sally Kittredge Evans

## Referanser