Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hamsterfamilien

| Hamsterfamilien
 |
| --- |
| Lemen (*Lemmus lemmus*) |
| Nomenklatur |
| Cricetidae Fischer von Waldheim, 1817 |
| Populærnavn |
| hamsterfamilien |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Overfamilie | Musegruppen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 600
 |
| Habitat
 | mange forskjellige
 |
| Utbredelse
 | Amerika, Eurasia
 |
| Inndelt i |
| * Arvicolinae
* hamstre
* mankerotte
* Neotominae
* Sigmodontinae
* Tylomyinae
 |

**Hamsterfamilien** (Cricetidae) er en gruppe gnagere i den store og komplekse gruppen Muroidea.
Den inneholder blant annet hamstre, vånder og lemen. Med cirka 600 arter, fordelt i fem underfamilier, er dette den nest mest tallrike pattedyrfamilien.

## Taksonomi

Hamsterfamilien har gjennomgått flere endringer, og mange tidligere medlemmer av gruppen regnes nå som medlemmer av musefamilien og andre muroide familier. Blant disse er gruppene Calomyscinae, Gerbillinae, Lophiomyinae, Myospalacinae, Mystromyinae og Platacanthomyinae.

## Inndeling

Myomorpha har tradisjonelt blitt delt inn i to overfamilier med i alt sju familier, men ny forskning tyder nå på at det bør være ni. To underfamilier i Dipodidae har i henhold til Wilson, Lacher & Mittermeier (2017) blitt løftet til full familiestatus; Sminthidae og Zapodidae. Familien Nesomyidae finnes bare i Afrika og på Madagaskar, og har utviklet økologiske nisjer som likner andre familier i musegruppen.

**Treliste Rodentia, gnagere
	+ Myomorpha, muselignende gnagere
		- Dipodoidea, hoppemusgruppen
			* Sminthidae, bjørkemusfamilien
			* Zapodidae, (mangler norsk navn)
			* Dipodidae, hoppemusfamilien
		- Muroidea, musegruppen
			* Calomyscidae, musehamsterfamilien
			* Cricetidae, hamsterfamilien
				+ Arvicolinae, «korthalemus»
				+ Cricetinae, hamstere
				+ Lophiomyinae, mankerotter (monotypisk)
				+ Neotominae, «skogrotter»
				+ Sigmodontinae, «risrotter
				+ Tylomyinae, «vesper- opg klatrerotter»
			* Muridae, musefamilien
			* Nesomyidae, hamsterrottefamilien
			* Platacanthomyidae, tremusfamilien
			* Spalacidae, mulvarprottefamilien

## Se også

* Liste over pattedyr i Norge

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Hamsterfamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Hamsterfamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Hamsterfamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Hamsterfamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *Hamsterfamilien* hos Dyntaxa

* (en) *Hamsterfamilien* hos Fossilworks

* (en) *Hamsterfamilien* hos ITIS

* (en) *Hamsterfamilien* hos NCBI

* (en) *Kategori:Cricetidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Cricetidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Syvsovere

| Syvsovere
 |
| --- |
| *Myoxus glis* |
| Nomenklatur |
| Gliridae Thomas, 1897 |
| Synonymi |
| [Myoxidae], [Muscardinidae] |
| Populærnavn |
| syvsovere, syvsoverfamilien |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Ekorngruppen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 28
 |
| Habitat
 | trær
 |
| Utbredelse
 | Europa, Afrika, Asia
 |
| Inndelt i |
| * Graphiurinae
* Leithiinae
* Glirinae
 |

**Syvsovere** er en familie gnagere. De er utbredt i Afrika, Asia og Europa. Syvsoverne er små til middels store arter som eter frukt, nøtter, frø og andre plantedeler. Noen tar også insekter, egg og fugleunger.
De lever i trær eller hi som de selv graver ut, og er stort sett nattaktive.
De løper fort og er gode klatrere.

De har godt syn og hørsel. Øynene er skjulte i pelsen.
De har oftest fire kinntenner (noen har tre) i hver kjevehalvdel.
Halen er mer eller mindre langhåret.
De skiller seg fra andre gnagere ved at de mangler blindtarm.

I utseende ligner de litt på ekorn og sitter i likhet med disse på bakføttene når de eter.
De fører maten til munnen med framføttene. I temperert klima går syvsoveren i vinterdvale.
En del våkner opp nå og da og eter fra sitt innsamlede vinterforråd. Andre lever på fettet de har bygget opp gjennom høsten.

De får ett til to kull avkom i året.

## Eksterne lenker

* (en) *syvsovere* i Encyclopedia of Life

* (en) *syvsovere* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *syvsovere* hos Artsdatabanken

* (sv) *syvsovere* hos Dyntaxa

* (en) *syvsovere* hos Fossilworks

* (en) *syvsovere* hos ITIS

* (en) *syvsovere* hos NCBI

* (en) *Kategori:Gliridae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Gliridae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Gliridae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Pipeharer

| Pipeharer
 |
| --- |
| Amerikansk pika (*Ochotona princeps*)
 |
| Nomenklatur |
| *Ochotona* Link, 1795 |
| Synonymi |
| **Ochotonidae** Thomas, 1897 |
| Populærnavn |
| pipeharer, pikaer |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Haredyr  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 26
 |
| Habitat
 | fjell, steppe
 |
| Utbredelse
 | Asia, Det østlige Europa og Nord-Amerika
 |
| Inndelt i |
|
se tekst
 |

**Pipeharer** eller **pikaer** er en familie av haredyr. Den omfatter kun én nålevende slekt, *Ochotona*.

Deres viktigste kjennetegn er at de har korte ører, i motsetning til artene i harefamilien. Pipeharenes bakben er heller ikke spesielt lange. Mens harefamiliens medlemmer så å si er stumme, gir pipeharene i fra seg flere lyder, derav navnet.

En annen slekt av pipeharer, *Prolagus*, overlevde kanskje på ei lita øy utenfor Sardinia til slutten av 1700-tallet.

I tidlig til midtre miocen for 23–11 millioner år siden fantes det mer enn 20 slekter av pipeharer, og de var da også utbredt i østlige og sørlige Afrika. Bare 3–4 slekter overlevde overgangen mellom miocen og pliocen for 7 millioner år siden. Tilbakegangen kan skyldes at pipeharer foretrekker planter med C3-fotosyntese. I sein miocen var det en sterk ekspansjon av grasarter med C4-fotosyntese. Pipeharenes søstergruppe, harefamilien, eter ofte mye av C4-planter, og mangfoldet i denne gruppen økte i det samme tidsrommet.

## Arter (utvalg)

* Afghansk pipehare (*Ochotona rufescens*)
* Alaskapipehare (*Ochotona collaris*)
* Amerikansk pika/pika/amerikansk bergpipehare (*Ochotona princeps*)
* Sibirpipehare (*Ochotona hyperborea*)
* Steppepipehare (*Ochotona pusilla*)
* Storørepipehare/storørepika (*Ochotona macrotis*)
* Svartleppepika (*Ochotona curzoniae*)
* Ili pika (*Ochotona iliensis*) kun kjent fra Tianshan-fjellene i Kina

## Litteratur

* D.E. Wilson og D.M. Reeder (red.) (2005). «Ochotonidae». *Mammal Species of the World, 3rd edition*. Besøkt 10. november 2022.
* A. Semb-Johansson (red.); R. Frislid (overs.) (1986). *Gnagere*, bind 5 i serien* Verdens dyr*. Cappelen. s. 142–145. ISBN 82-525-1909-1.  [originalens tittel *Rodents* i serien *World of Animals*, Equinox Ltd., Oxford, 1984]
* Deyan Ge m.fl. (2013). «Evolutionary history of lagomorphs in response to global environmental change». *PLoS One*. 8 (4): e59668. ISSN 1932-6203. PMC 3616043 . PMID 23573205. doi:10.1371/journal.pone.0059668.

## Eksterne lenker

* (en) *Pipeharer* i Encyclopedia of Life

* (en) *Pipeharer* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Pipeharer* hos Fauna Europaea

* (en) *Pipeharer* hos Fossilworks

* (en) *Pipeharer* hos ITIS

* (en) *Pipeharer* hos NCBI

* (en) *Kategori:Ochotona* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Ochotona* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Ochotona* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Klade

En **klade** (av gml.gr. κλάδος, *klados* = *gren* eller *gruppe*) er en systematisk enhet i biologien og brukes i forbindelse med kladistikk. Uttrykket er en direkte oversettelse av det engelske faguttrykket «clade», og uttales vanligvis *kleid* også på norsk. Det formelle navnet er *monofyletisk gruppe*.

En klade er en gruppering på et stamtre som inkluderer en felles stamfar og alle etterkommere (levende og utdøde) av denne stamfaren. Vanligvis angis en klade som to arter (med + i mellom), der alle etterkommere etter de to artenes siste felles stamfar regnes med til gruppa. Hvis gruppa har flere opphav er den ikke en systematisk enhet, og hvis noen av gruppas medlemmer ikke regnes som medlemmer i gruppa, er det en grade.

## Referanser

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
# Boreoeutheria

| Boreoeutheria
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Boreoeutheria Springer & de Jong, 2001 |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Infraklasse | Placentale pattedyr  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 4200+
 |
| Habitat
 | marint, limnisk og terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * Laurasiatheria:
* Euarchontoglires:
 |

**Boreoeutheria** er en foreslått ny delgruppe under placentale pattedyr. Den inkluderer delgruppene Laurasiatheria og Euarchontoglires, som består av grupper og arter som har oppstått (har stamfedre) på den nordlige halvkule.

## Kladogram

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Mammalia    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Monotremata  |
|  |
|    Theria    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Marsupialia  |
|  |
|  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Eutheria    |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Atlantogenata    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Afrotheria  |
|  |
|  |  Xenarthra  |
|  |

 |
|  |
|    Boreoeutheria    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Laurasiatheria  |
|  |
|  |  Euarchontoglires  |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eutheria   |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Boreoeutheria |
|  |
|   Atlantogenata   |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Xenarthra |
|  |
|  |
†Meridiungulata |
|  |
|  |
Afrotheria   |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Eutheria   |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Afrotheria |
|  |
|   Exafroplacentalia   |

|  |  |
| --- | --- |
|  |
Xenarthra |
|  |
|   Boreoeutheria   |

|  |  |
| --- | --- |
|     |
Laurasiatheria |
|  |
|     |
Euarchontoglires |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Boreoeutheria* i Encyclopedia of Life

* (en) *Boreoeutheria* hos Fossilworks

* (en) *Boreoeutheria* hos NCBI

* (en) *Kategori:Boreoeutheria* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Boreoeutheria* – detaljert informasjon på Wikispecies

Autoritetsdata
# Scrotifera

| Scrotifera
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Scrotifera Waddell et al., 1999 |
| Populærnavn |
| Scrotifera |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Overorden | Laurasiatheria  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 600
 |
| Habitat
 | alle
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * Flaggermus
* Ferungulata
 |

**Scrotifera** er en foreslått ny klade med pattedyr innenfor Laurasiatheria.

Inndeling basert på studier av X. Zhou m. fl. (2011).

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Laurasiatheria    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Eulipotyphla (insektetere) |
|  |
|    Scrotifera    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Chiroptera (flaggermus) |
|  |
|    Ferungulata    |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Ferae    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Pholidotamorpha (skjelldyr) |
|  |
|  |  Carnivoramorpha (rovpattedyr) |
|  |

 |
|  |
|    Euungulata    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Perissodactyla (hovdyr) |
|  |
|  |  Cetartiodactyla (hvaler og klovdyr) |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Scrotifera* i Encyclopedia of Life

* (en) *Scrotifera* hos Fossilworks

* (en) *Kategori:Scrotifera* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Scrotifera* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Harefamilien

| Harefamilien
 |
| --- |
| Polarhare (*Lepus arcticus*)
 |
| Nomenklatur |
| Leporidae Fischer, 1817 |
| Populærnavn |
| harefamilien, harer og kaniner |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Haredyr  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 61
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | nesten alle landområder som ikke er dekket av is eller tropisk regnskog
 |
| Inndelt i |
|
se egen seksjon
 |

**Harefamilien** (Leporidae) er en familie av haredyr, som omfatter velkjente dyr som harer og kanin. De er små til mellomstore pattedyr med lange bakbein og ører. Alle arter er rene planteetere. De eter sin egen avføring, slik at føden passerer fordøyelsessystemet to ganger. Harefamilien har tilpasset seg de fleste biotoper på landjorda, men de mangler i tropisk regnskog. De finnes nå i alle verdensdeler, men i Australia og på mange oseaniske øyer er de innført av mennesker.

## Delgrupper

**Harefamilien Leporidae slekt *Brachylagus*, 1 art
	+ dvergkanin (*Brachylagus idahoensis*)
* slekt *Bunolagus*, 1 art
	+ buskmannhare (*Bunolagus monticularis*)
* slekt *Caprolagus*, 1 art
	+ bustkanin (*Caprolagus hispidus*)
* harer (slekt *Lepus*), 32 arter
* slekt *Nesolagus*, 2 arter
* slekt *Oryctolagus*, 1 art
	+ kanin (*Oryctolagus cuniculus*)
* slekt *Pentalagus*, 1 art
	+ ryukyukanin (*Pentalagus furnessi*)
* slekt *Poelagus*, 1 art
	+ sentralafrikansk hare (*Poelagus marjorita*)
* slekt *Pronolagus*, 3 arter
* slekt *Romerolagus*
	+ vulkankanin (*Romerolagus diazi*)
* bomullshalekaniner (*Sylvilagus*), 17 arter

## Litteratur

* A. Semb-Johansson, red. (1986). *Gnagere*, bind 5 i serien* Verdens dyr*. Oversatt av R. Frislid. Cappelen. s. 130–141. ISBN 82-525-1909-1.  [originalens tittel *Rodents* i serien *World of Animals*, Equinox Ltd., Oxford, 1984]
* D.E. Wilson og D.M. Reeder, red. (2005). «Leporidae». *Mammal Species of the World, 3rd edition*. Besøkt 7. mai 2018.
* C.A. Matthee m.fl. (2002). «A molecular supermatrix of the rabbits and hares (Leporidae) allows for the identification of five intercontinental exchanges during the Miocene». *Systematic Biology*. 53 (3): 433–447. ISSN 1076-836X. doi:10.1080/10635150490445715.

## Eksterne lenker

* (en) *harefamilien* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *harefamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *harefamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *harefamilien* hos Artsdatabanken

* (sv) *harefamilien* hos Dyntaxa

* (en) *harefamilien* hos Fauna Europaea

* (en) *harefamilien* hos Fossilworks

* (en) *harefamilien* hos ITIS

* (en) *harefamilien* hos NCBI

* (en) *Kategori:Leporidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Leporidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
# Rotter

*For brettspillet Rattus, se- Rattus (brettspill)*

| Rotter
 |
| --- |
| Brunrotte, *Rattus norvegicus* |
| Nomenklatur |
| *Rattus* Fischer von Waldheim, 1803 |
| Populærnavn |
| rotter |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Familie | Musefamilien  |
| Underfamilie | Ekte mus  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 56
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | hele verden
 |
| Inndelt i |
| * brunrotte
* polynesiarotte
* svartrotte
 |

**Rotter** er små gnagere som tilhører slekten *Rattus*.
De best kjente artene er brunrotte og svartrotte. Gruppen kommer fra Asia. Rotter er større enn de fleste av sine slektninger i musefamilien, men veier sjelden over 500 gram i det fri. Andre smågnagere som jordråtte (vånd) og fjellrotte (fjellmarkmus) kalles også for «rotter», men disse tilhører ikke slekten *Rattus* og er derved ikke rotter i systematisk betydning av ordet.

Rotteslekten kommer opprinnelig fra Sentral-Asia og det fantes opprinnelig ikke virkelige rotter i det meste av Europa. Svartrotte, i dag også kalt loftsrotte, spredte seg i Vest-Asia under Romerriket, og på 500-tallet e.Kr var den etablert i Europa. Brunrotta kom noe senere og spredte seg først i Europa på 1700-tallet. Astrakhan (ved Kaspihavet) 1727 er blant de aller første stedene og årstall den ble beskrevet i denne delen av verden. Brunrotta er den vanligste i Europa i dag. Den er også mer aggressiv enn svartrotta. Svartrotte er derimot vanligere i varme strøk, og finnes utbredt i alle tropiske og subtropiske strøk der det er mennesker.

Rotter kan forårsake mange ødeleggelser. De kan gnage i stykker treverk og ledninger og spise på matvarer. Deres tenner kan også gnage gjennom sterkere materialer enn tre. Flere steder i verden ødelegger de dyrket mark for store verdier. De er heller ikke så lette å bli kvitt, fordi de er meget smarte og lærer seg ofte å unngå feller.

Tamrotter er hengivne kjæledyr.

Betegnelsen *rotte* brukes også om noen andre små pattedyr som ikke er gnagere, for eksempel kengururotter.

## Eksterne lenker

* (en) *Rotter* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Rotter* i Encyclopedia of Life

* (en) *Rotter* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *Rotter* hos Artsdatabanken

* (sv) *Rotter* hos Dyntaxa

* (en) *Rotter* hos Fauna Europaea

* (en) *Rotter* hos Fossilworks

* (en) *Rotter* hos ITIS

* (en) *Rotter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Rattus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Rattus* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Parallellisme (biologi)

**Parallellisme** eller **parallell evolusjon** er innenfor evolusjonsbiologien en hendelse der samme genetiske og morfologiske struktur utvikles gjentatte ganger innen en og samme klade.

## Se også

* Konvergent evolusjon
* Koevolusjon

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Konvergent evolusjon

Hodeskalle av ulv (t.h.) og pungulv er nesten identiske, selv om de to ikke er nært beslektet.
**Konvergens** er tilfeller der organismer har utviklet analoge egenskaper på grunn av likt levemiljø. Slike egenskaper kan være ytre bygning, fysiologi og/eller atferd. Hos enkelte grupper kan konvergens være vanskelig å oppdage, og gi opphav til såkalte oppsamlingstaxa der ubeslektede organismer er gruppert sammen i systematikken. Konvergens ble først beskrevet at den britiske anatomen Richard Owen.

## Kjente tilfeller av konvergens

### Konvergent fysiologi

* Virkelige kaktus tilhører kaktusfamilien og finnes med ett unntak bare i Nord- og Sør-Amerika. I tørre strøk rundt om i verden finnes det mange kaktusliknende planter, særlig i vortemelkfamilien, og mange av dem kalles lokalt for kaktus. Det er likevel bare de amerikanske artene som er kaktuser, de andre har utviklet liknende strukturer som en tilpasning til livet i regnfattige strøk.

* Trær er en måte å vokse på, ikke en systematisk enhet. Planter med vedvev har oppstått uavhengig av hverandre i mange grupper av planter.

* Muslinger og armfotinger har begge skjell og lever begge som filterspisere, men muslingene er en type bløtdyr, mens brakiopodene utgjør en egen rekke og er mer i slekt med entoprokter og mosdyr.

* Larvestadiet av både bikirer og lungefisk har ytre gjeller, men dette er trolig et resultat av at begge har små yngel i oksygenfattig vann, ikke et resultat av homologi.

### Konvergent bygning

* Falkefamilien og haukefamilien er begge rovfugler som lever av å fange og drepe pattedyr og fugler. Til dette formålet har de utviklet skarpe klør og krumme nebb til å rive opp byttet. Likevel viser DNA-studier at de ikke er spesielt nært beslektet. Falkene ser ut til å være slektninger av papegøyer og spurvefugler, mens haukefamilien tilhører de egentlige rovfuglene (Accipitriformes) sammen med fiskeørn, sekretærfugl og kondorer.

* Kondorer og gribber likner hverandre til forveksling, men stammer fra forskjellige grupper. Likheten skyldes at begge gruppene er termikkflygere og lever av åtsler.

* Haier, delfiner og de utdødde fiskeøglene har alle spoleformet kropp med stive brystfinner og kraftig hale. Ingen av dem er nært beslektet, haien er en bruskfisk, fiskeøglen et krypdyr og delfinen et pattedyr. Alle tre er (var) derimot toppredatorer i havet. Like krav til hurtighet og manøvrerbarhet har gitt utslag i lik kroppsbygning.

* Gjedder, pansergjedder og barracudaer har uavhengig av hverandre utviklet en langstrakt, slank kropp, stort hode med et veldig gap og sylskarpe tenner, og andre egenskaper som gjør dem ypperlig egnet til å sette opp stor fart for å overfalle og gripe et bytte.

* Pungmår likner til forveksling på en vanlig mår med lyse flekker. Likheten skyldes at begge er små rovdyr som delvis jakter i trær. Måren er et morkakedyr, og ikke mer i slekt med pungmåren enn med andre pungdyr, slik som kenguruer og koala.

### Konvergent atferd

* Insekter, fugler, flaggermus og de utdødde flyveøglene har utviklet evnen til å fly. Det er mulig at flaggermus har utviklet denne evnen to ganger uavhengig av hverandre.

## Referanser
# Havlire

| Havlire
 |
| --- |
| Havlire (venstre) og grålire (høyre)
 |
| Nomenklatur |
| *Puffinus puffinus* (Brünnich, 1764) |
| Synonymi |
| *Procellaria puffinus* |
| Populærnavn |
| havlire, færøylire, smålire |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Fugler  |
| Orden | Stormfugler  |
| Familie | Stormfuglfamilien  |
| Slekt | *Puffinus* |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | hav
 |
| Utbredelse:
 | Atlanterhavet
 |

Havlire
**Havlire** (*Puffinus puffinus*) er en stormfugl. Også kalt **færøylire** eller **smålire**, lokalt brukes også navnet **shetlandskråke**. På færøsk kalles den *skrápur*, på dansk *skråpe*. Den har en brunsvart overside og hvit underside. Havlire er mindre enn hettemåke. Den hekker på Island, Færøyene, De britiske øyer, Madeira og Azorene og sparsomt i Nordvest-Frankrike, samt på småøyer utenfor kysten av Massachusetts og Newfoundland i Nord-Amerika. Mange overvintrer utenfor Sør-Amerikas østre deler. Havlire er den vanligste og minste lirearten som opptrer regelmessig langs norskekysten, men er ikke funnet hekkende i Norge.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *havlire* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *havlire* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *havlire* hos Artsdatabanken

* (sv) *havlire* hos Dyntaxa

* (en) *havlire* hos Fauna Europaea

* (en) *havlire* hos Fossilworks

* (en) *havlire* hos ITIS

* (en) *havlire* hos NCBI

* (en) *Kategori:Puffinus puffinus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Puffinus puffinus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Puffinus puffinus* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Store norske leksikon

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.