# Mus (slekt)

| *Mus* |
| --- |
| Husmus, *Mus musculus* |
| Nomenklatur |
| *Mus* Linnaeus, 1758 |
| Synonymi |
| *Budamys*, *Coelomys*, *Drymomys*, *Gatamiya*, *Hylenomys*, *Leggada*, *Leggadilla*, *Musculus*, *Mycteromys*, *Nannomys*, *Oromys*, *Pseudoconomys*, *Pyromys*, *Tautatus* |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Familie | Musefamilien  |
| Underfamilie | Ekte mus  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 37
 |
| Habitat
 | fra lavland til fjelltopper; mange i gressland eller skog
 |
| Utbredelse
 | Afrika, Eurasia
 |
| Inndelt i |
| * se tekst
 |

Mus er et vitenskapelig navn på en gruppe gnagere i musefamilien.
Husmus er et av de mest kjente medlemmene.

## Slekten *Mus* og det videre begrepet «mus»

I norsk dagligtale brukes ordet «mus» også om andre medlemmer av musefamilien, eller smågnagere generelt, men denne artikkelen handler utelukkende om slekten *Mus* og dens medlemmer.
(Noen eksempler på andre grupper som har «mus» i navnet er hasselmus, hoppemus, spissmus og springmus. Arter i musefamilien med «mus» i navnet, uten at de tilhører slekten *Mus*, er bl.a. brannmus, dvergmus, småskogmus, skogmus og storskogmus.)

## Beskrivelse og levevis

Artene i slekten *Mus* blir fra 11 til 21 cm lange.

Som de aller fleste gnagere er museslekten nattaktive. De kompenserer for sitt dårlige syn med en god hørsel og luktesans.
Den vanligste dødsårsaken er predasjon. Katter, villhunder, rever, fugler, slanger, til og med enkelte leddyr jakter på *Mus*.

## Forhold til mennesker

*Mus* brukes ofte i forskning, og da ofte som modellorganisme. Laboratoriemus (husmus) kan bli opptil to og et halvt år i laboratoriet. En vanlig *Mus* i naturen lever derimot bare omkring fire måneder.
*Mus* holdes også som kjæledyr.
*Mus* regnes noen ganger som skadedyr, da de kan gjøre skade på avlinger og bygninger og spre sykdommer gjennom parasitter og avføring.

## Arter

* afrikansk pygmemus (*Mus minutoides*)
* husmus (*Mus musculus*)
* *Mus baoulei*
* *Mus booduga*
* *Mus bufo*
* *Mus callewaerti*
* *Mus caroli*
* *Mus cervicolor*
* *Mus cookii*
* *Mus crociduroides*
* *Mus cypriacus*
* *Mus famulus*
* *Mus fernandoni*
* *Mus fragilicauda*
* *Mus goundae*
* *Mus haussa*
* *Mus indutus*
* *Mus macedonicus*
* *Mus mahomet*
* *Mus majorius*
* *Mus mattheyi*
* *Mus mayori*
* *Mus musculoides*
* *Mus neavei*
* *Mus nitidulus*
* *Mus orangiae*
* *Mus oubanguii*
* *Mus pahari*
* *Mus phillipsi*
* *Mus platythrix*
* *Mus saxicola*
* *Mus setulosus*
* *Mus setzeri*
* *Mus shortridgei*
* *Mus siridandus*
* *Mus sorella*
* *Mus spicilegus*
* *Mus spretus*
* *Mus tenellus*
* *Mus terricolor*
* *Mus triton*
* *Mus vulcani*

## Eksterne lenker

* (en) *mus* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *mus* i Encyclopedia of Life

* (en) *mus* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *mus* hos Artsdatabanken

* (sv) *mus* hos Dyntaxa

* (en) *mus* hos Fauna Europaea

* (en) *mus* hos Fossilworks

* (en) *mus* hos ITIS

* (en) *mus* hos NCBI

* (en) *Kategori:Mus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Mus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons