Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tundra

Tundra-vegetasjon i Alaska i USA
**Tundraen** er ett av hovedøkosystemene eller biomene på jorda. Ordet *tundra* stammer fra det kildinsamiske ordet *tūndâr* (som tilsvarer nordsamisk *duottar* = skogløst fjell), som ble opptatt i russisk som *tundra*, og derfra spredt videre.

Tundraen er de treløse områdene nord og sør for den polare skoggrensen. I tillegg finnes alpin tundra over skoggrensen, blant annet i Norge. Det er svært lite tundra på den sørlige halvkula fordi det er lite land på de aktuelle breddegrader. Det meste av tundraen ligger i Russland, Canada og Alaska.

Tundraen har vanligvis permafrost, og bare de øverste lagene med jord tiner om sommeren. På grunn av tele i undergrunnen hindres dreneringen, og selv om nedbøren er liten, er jorda mettet av vann i vekstsesongen. Våtmarker er derfor svært utbredt på tundraen. Polar tundra finnes i fastlandsnorge kun på nordøstkysten av Finnmark. Vardø har for eksempel ikke sommer i meteorologisk forstand (ingen måned når opp i 10 ℃), men her er det ikke permafrost, da vintrene er forholdsvis milde på grunn av nærheten til et isfritt hav. Ekte polar tundra, med permafrost, finnes på Svalbard. De høyeste fjellområdene i Norge har også permafrost.

I tundraens sørvendte og lune hellinger kan en finne krattskog av vier og bjørk. Ellers dominerer gressarter og starr. Tundraen har en rik lavflora. Store pattedyr som rein, moskusfe, bjørn, ulv og fjellrev setter sitt preg på dyrelivet. Om sommeren er det en rik fauna av hekkende trekkfugler, særlig ender. Om vinteren er fuglelivet sparsomt, med rype, snøugle og jaktfalk som karakteristiske arter. Hare og smågnagere som lemen er viktige byttedyr.

Tundraen er, på grunn av den langsomme nedbrytingen som følger et kaldt klima, ett av de biomene som er mest sårbare for menneskelig aktivitet. Spor etter menneskelige inngrep blir bevart i årtier eller århundrer, slik som man kan observere på Svalbard. Permafrosten (under det tynne jordsmonnet som tiner om sommeren) bevarer biologisk materiale svært lenge. Man har derfor funnet 37 000 år gammel, velbevart mammut i Sibirs permafrost. Av samme grunn har forskere åpnet graver på Svalbard for å forsøke å finne viruset som forårsaket spanskesyken.

De senere år har global oppvarming ført til at grensen for permafrost synes å trekke lengre nord i Sibir, Canada og Alaska. Permafrost som tiner vil avgi gassen metan, som er en mer potent drivhusgass enn karbondioksid. Klimaforskere frykter derfor at dette kan gi en selvforsterkende effekt som leder til rask og dramatisk oppvarming.

## Se også

* Alpin tundra

## Referanser
# Trelevende

Orangutanger er trelevende store aper som tilbringer det meste av livet oppe i trærne.
**Trelevende** eller **arboreal** brukes mest som et vitenskapelig og faglitterært uttrykk for å beskrive arter som enten hovedsakelig eller helt lever i, på, eller i nær tilknytning til trær over bakkenivå. Eksempler er fugler som er nært knyttet til bestemte eller vilkårlige trær og skoger (for eksempel kolibrier), planter som snylter på trær (for eksempel misteltein og orkidéer), trelevende insekter (som barkbiller), ekorn, flygehunder, dovendyr, koala, trekenguruer og orangutanger som hovedsakelig lever i trærne.

Motsatsen til en trelevende tilværelse er gjerne å være terrestrisk; altså å leve på bakken. Mange dyr lever imidlertid både trelevende og terrestrisk (som lemurer, sjimpanser, treleoparder og leopard), men kan ofte hovedsakelig regnes til den ene kategorien.

## Se også

* Terrestrisk
* Fossorial
* Limnisk
* Marin

## Referanser

Autoritetsdata
Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Trepiggsvin

| Trepiggsvin
 |
| --- |
| *Erethizon dorsatum* |
| Nomenklatur |
| Erethizontidae Bonaparte, 1845 |
| Populærnavn |
| trepiggsvin |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Gruppe | Caviomorpha  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 15
 |
| Habitat
 | skog
 |
| Utbredelse
 | Amerika
 |
| Inndelt i |
| * *Erethizon*
* *Coendou*
* *Sphiggurus*
* *Echinoprocta*
* *Chaetomys*
 |

**Trepiggsvin** er en familie av gnagere som er hjemmehørende i Amerika. På tross av at de hører til marsvingruppen er trepigsvinene klatrende dyr. Pelsen er utstyrt med stive børsteformede eller piggformede hår, gjør at de likner på hulepiggsvin, en annen familie i marsvingruppen som finnes i Afrika og Eurasia. Ingen av disse dyrene er nære slektninger av virkelige piggsvin, som er en insekteter, ikke en gnager.

Arten børstetrepiggsvin regnes av noen til en egen familien kalt piggrotter.

## Eksterne lenker

* (en) *Trepiggsvin* i Encyclopedia of Life

* (en) *Trepiggsvin* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Trepiggsvin* hos Fossilworks

* (en) *Trepiggsvin* hos ITIS

* (en) *Trepiggsvin* hos NCBI

* (en) *Kategori:Erethizontidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Erethizontidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Erethizontidae* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Nøkkelart

En **nøkkelart** er en art (organisme) som spiller en unik og helt avgjørende rolle for balansen i et økosystem. Det er en art som mange andre arter er direkte avhengig av for å overleve. Nøkkelarter er ofte predatorer, men ikke alltid. Det er oftere arter som er vanlige enn sjeldne, som blåbærlyng og osp i skogen og krill og plankton i havet. Ofte er nøkkelarten nede i næringskjeden og har god spredningsevne. Noen få predatorer kan helt eller delvis kontrollere distribusjonen og populasjonen til et stort antall byttearter.

## Opprinnelse

Begrepet *nøkkelart* (fra engelsk *keystone species*) oppsto da den amerikanske zoologen Robert T. Paine (født i 1933) i 1969 lanserte teorien om at balansen i økosystemet kunne være avhengig av en enkelt art. Begrepet er hentet fra konstruksjonsteknikken der en enkelt stein, kronesteinen (engelsk *keystone*), kan holde opp et stort hvelv. Paines studie viste (1966) at å fjerne en art, i dette tilfellet sjøstjernen *Pisaster ochraceus*, fra ei tidevannsslette i Mukkaw Bay på Tatoosh Island i delstaten Washington i USA, fikk store konsekvenser for det omliggende økosystemet. Sjøstjerner er som kjent betydelige predatorer på muslinger. Da sjøstjernene forsvant overtok muslingene, som fortrengte andre arter og dominerte tidevannssletten fullstendig. Sjøstjernen var altså en nøkkelart.

## Kritikk

Zoologen John D. C. Linnell, seniorforsker (økologi) ved Norsk institutt for naturforskning (NINA), har uttalt (*ResearchGate*, 2013-07-17) at han mener nøkkelartbegrepet er et dødspor, siden det er nærmest umulig å demonstrere eller teste i naturen. Han sier videre at begrepet dessuten er så misbrukt i debatter og populærvitenskapelige media at det nesten ikke har noen mening lenger. I stedet mener han at begrepet «sterkt interaktive arter» bør benyttes.

## Se også

* Fundamentalart
* Paraplyart
* Indikatorart

## Referanser

## Eksterne lenker

* Keystone species. National Geographic Home » Education
* Keystone species. Stephen C. Wagner (Department of Biology, Stephen F. Austin State University) © 2010 Nature Education
# Great Plains

Great Plains dekker mesteparten av Midtvesten i USA, deler av Canada og Mexico. Den røde linjen markerer den 100. meridian.
**Great Plains** (fransk: *Grandes Plaines*; «De store slettene») er et stort område med brede flater som ligger øst for Rocky Mountains i Nord-Amerika. Det ligger vest for elven Mississippi og øst for fjellkjeden Rocky Mountains, mye av det dekket av prærie, steppe og gressletter. Det er den sørlige og hoveddelen av Interior Plains («Innlandsslettene»), som også omfatter gresskledte prærien mellom De store sjøer og Appalacheplatået, og økosonene Taiga Plains og Boreal Plains i nordlige Canada. Begrepet Western Plains («De vestlige slettene») benyttes for å beskrive økoregionen til Great Plains, eller alternativt den vestlige delen av Great Plains.

Området dekker deler av de amerikanske statene Colorado, Kansas, Montana, Nebraska, New Mexico, Nord-Dakota, Oklahoma, Sør-Dakota, Texas og Wyoming, og de kanadiske provinsene Alberta, Manitoba og Saskatchewan.

I Canada er betegnelsen *prærie* mer vanlig, og regionen er mer kjent som de kanadiske prærier eller bare «præriene».

## Referanser
# Fruktlegeme

«Sopp», men mer presist: «fruktlegemer»
Et **fruktlegeme** (**sporokarp**) er den delen av en sopp hvor de kjønnede sporene dannes. På folkemunne sikter ofte ordet *sopp* til en av hattsoppenes fruktlegemer. Sjampinjonger, fluesopper eller kantareller får oss gjerne til å tenke på fruktlegemene hos disse soppartene. Mesteparten av organismen lever som mycel. Faguttrykket for et fruktlegeme hos sekkesporesopper er *ascokarp*, og hos stilksporesopper heter det *basidiokarp*.

Fruktlegemet kan vokse under bakken, slik det gjør hos trøfler, eller det kan vokse over bakken. Avhengig av hvordan soppen skaffer seg næring kan mycelet trenge dypt ned i bakken eller inn i en døende organisme.

Cellevevet som produserer sporer kalles hymenium. Det dannes som en tynn hinne utenpå vev som kalles hymenofor. Hymenoforet kan være glatt, rynket, pigget, poreformet, rørformet, ribbeformet eller skiveformet.

## Betydning for systematikk

Tradisjonelt har hymenoforets form og utseende vært viktig i systematiseringen av de mange forskjellige arter av sopp. I moderne systematikk legges større vekt på mikroskopi og molekylære metoder, men morfologiske trekk er fortsatt praktisk for feltarbeid.

Hattsopper er sopp som produserer fruktlegemer med en karakteristisk form, med en fot, en stilk og en hatt. Hattsopper er ikke en systematisk gruppe, men heller en morfologisk karakteristikk av fruktlegemet hos mange stilksporesopper som er praktisk for å finne og kjenne igjen mange arter. Selv om noen sekkesporesopper også har en form som kan minne om en fot og en hatt, regnes de ikke som hattsopper. Et eksempel på det er morkler.

Hos enkelte sopparter er fruktlegemet spiselig, hos andre sopparter kan det inneholde stoffer som er giftige for mennesker og dyr.

## Referanser
# Kommensalisme

**Kommensalisme** er en form for biologisk samliv der den ene parten drar fordel av samlivet, mens den andre parten verken blir påvirket positiv eller negativ. Ordet kommer fra latin *com mensa* som betyr «deler et bord», og ble først brukt for å skildre måten mange dyr nyttegjør seg av andre dyrs matoverskudd, t.d. åtselseterer som venter til predatoren er ferdig med byttet sitt før de forsyner seg.

## Ulike slag kommensalisme

Eremittkreps
### Transport

Mange organismeer fester seg til andre organismer for å komme seg fra en plass til en annen. Denne formen for kommensalisme omfatter i hovedsak leddyr, t.d. midd på insekter, bokskorpioner på pattedyr og tusenbein på fugl, men er også kjent fra virveldyr som sugefisk.

Dyr som blir funnet på andre organismer uten at de gjør skade, blir kalt for *foretiske* dyr.

### Husly

Når en organisme lever i en annen organisme uten å gjøre skade, kalles for *inkvilin*. Et eksempel på et slikt dyr er hakkespetten, fordi denne fuglen lever inne i et hull i et tre. Eller ulike planter som vokser på trær.

### Metabiose

En indirekte form for kommensalisme blir kalt for metabiose. Disse dyrene drar fordel av en annen organisme etter at den har dødd. Et godt eksempel på dette er eremittkrepsen, som lever i skall fra døde snegler.

## Kritikk av begrepet

Noen biologer mener at tette bånd mellom to organismer nødvendigvis må ha en positiv eller negativ virkning på begge partene, og at organismene er enten mutualistiske eller parasittiske på en måte som ikke enda er oppdaget.

## Se også

* Mutualisme
* Parasittisme
# Springharefamilien

| Springharefamilien
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Pedetidae Gray, 1825 |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Inndelt i |
|  |

**Springharefamilien** er en familie av gnagere som i dag bare omfatter en eller to arter av springharer.

De utdødde dyrene som tilhører slekten *Megapedetes* regnes med til familien. Man har funnet fossiler av dem så langt nord som i Tyrkia.

## Eksterne lenker

* (en) *springharefamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *springharefamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *springharefamilien* hos Fossilworks

* (en) *springharefamilien* hos ITIS

* (en) *springharefamilien* hos NCBI

* (en) *Kategori:Pedetidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Pedetidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Kengururotter

| Kengururotter
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Heteromyidae Gray, 1868 |
| Populærnavn |
| Kengururotter |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Bevergruppen  |
| Infraorden | Geomorpha  |
| Overfamilie | Geomyoidea  |
| Familie | Kengururottefamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 19
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Amerika
 |
| Inndelt i |
|
Se liste
 |

**Kengururottefamilien** (Heteromyidae) eller **kengururotter** er en gruppe amerikanske gnagere (Rodentia) som inngår i bevergruppen (Castorimorpha). De fleste artene finnes i ørkenlandskap og gresskledd sletteland i det vestre Nord-Amerika, men arter i slekten *Heteromys* finnes også i skogområder så langt sør dom det nordlige Sør-Amerika. Artene karakteriseres av sine lange bakben, og dyra beveger seg ved å hoppe.

19 arter er registrert. Størrelsen varierer fra 10 til 20 centimeter, med en hale som er like lang eller noe lengre. De veier mellom 35 og 180 gram.

## Inndeling

Inndelingen følger ITIS.

**Treliste Rodentia, gnagere
	+ Castorimorpha, bevergruppen
		- Castoroidea
			* Castoridae, beverfamilien
		- Geomorpha
			* Geomyoidea
				+ Heteromyidae, kengururottefamilien
				+ Geomyidae, kinnposerottefamilien

## Arter

* *Dipodomys agilis*
* *Dipodomys californicus*
* *Dipodomys compactus*
* *Dipodomys deserti*
* *Dipodomys elator*
* *Dipodomys gravipes*
* *Dipodomys heermanni*
* *Dipodomys ingens*
* *Dipodomys merriami*
* *Dipodomys microps*
* *Dipodomys nelsoni*
* *Dipodomys nitratoides*
* *Dipodomys ordii*
* *Dipodomys panamintinus*
* *Dipodomys phillipsii*
* *Dipodomys simulans*
* *Dipodomys spectabilis*
* *Dipodomys stephensi*
* *Dipodomys venustus*

## Eksterne lenker

* (en) *kengururottefamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *kengururottefamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *kengururottefamilien* hos Fossilworks

* (en) *kengururottefamilien* hos ITIS

* (en) *kengururottefamilien* hos NCBI

* (en) *Kategori:Heteromyidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Heteromyidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Heteromyidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Kamfingerrotter

| Kamfingerrotter
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Ctenodactylidae Gervais, 1853 |
| Populærnavn |
| Kamfingerrotter, gundier |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Marsvingruppen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 5
 |
| Habitat
 | Terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Afrika
 |
| Inndelt i |
| * *Ctenodactylus*
* *Felovia*
* *Massoutiera*
* *Pectinator*
 |

**Kamfingerrotter** er en familie av gnagere som hører hjemme i det nordlige Afrika.

Disse dyrene har korte ben og en ganske stor kropp. De holder sammen i flokk og lager forskjellige plystrende lyder for å kommunisere med hverandre. Ungene fødes med pels.

Kamfingerrottene holder til i hulrom, gjerne i steinrøyser. De kan også bruke gamle hi fra andre dyr, men graver ikke ganger selv. Noen individer står vakt og gir signaler når det er fare på ferde.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *kamfingerrotter* i Encyclopedia of Life

* (en) *kamfingerrotter* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *kamfingerrotter* hos Fossilworks

* (en) *kamfingerrotter* hos ITIS

* (en) *kamfingerrotter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Ctenodactylidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Ctenodactylidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Ctenodactylidae* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Sandgraverfamilien

| Sandgraverfamilien
 |
| --- |
| *Heliophobius argenteocinereus* |
| Nomenklatur |
| Bathyergidae Waterhouse, 1841 |
| Populærnavn |
| sandgraverfamilien |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Marsvingruppen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 22
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Afrika
 |
| Inndelt i |
| * *Georychus*
* *Fukomys*
* *Cryptomys*
* *Heliophobius*
* *Bathyergus*
* *Heterocephalus*
 |

**Sandgraverfamilien** er en familie av gnagere som omfatter arter som lever under jorden og graver ganger. Alle holder til i Afrika sør for Sahara. Fossile arter er funnet i Israel og Mongolia.

Disse gnagerne lever i ulike habitater. De er rottelignende dyr som varierer i størrelse. Flere av dem er nesten blinde. Den mest kjente er trolig nakenrotte

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Sandgraverfamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *Sandgraverfamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Sandgraverfamilien* hos Fossilworks

* (en) *Sandgraverfamilien* hos ITIS

* (en) *Sandgraverfamilien* hos NCBI

* (en) *Kategori:Bathyergidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Bathyergidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Bathyergidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Beverrotter

| Beverrotter
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Capromyidae  |
| Populærnavn |
| beverrotter |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Marsvingruppen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 13
 |
| Habitat
 | terrestrisk, arborealt
 |
| Utbredelse
 | Karibia
 |
| Inndelt i |
| * *Capromys*
* *Geocapromys*
* †*Hexolobodon*
* †*Isolobodon*
* *Mesocapromys*
* *Mysateles*
* *Plagiodontia*
* †*Rhizoplagiodontia*
 |

**Beverrotter** eller *hutiaer* er en familie av gnagere som hører hjemme i Vestindia. Familien omfatter tretten arter, men man vet om en del utdødde arter.

Deres kropp er kraftig med en kort hals og et bredt hode med små øyne og ører. Halens utseende varierer ganske mye mellom artene.

Beverrottene holder til i trær eller klipper.

På grunn av sitt begrensede utbredningsområde er mange arter truet.

## Eksterne lenker

* (en) *beverrotter* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *beverrotter* hos Fossilworks

* (en) *beverrotter* hos ITIS

* (en) *beverrotter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Capromyidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Capromyidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Capromyinae* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Kamrotter

| Kamrotter
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Ctenomyidae Lesson, 1842 |
| Populærnavn |
| Kamrotter, tuco-tucoer |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Marsvingruppen  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 60
 |
| Habitat
 | Terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Sør-Amerika
 |
| Inndelt i |
| * *Ctenomys*
 |

**Kamrotter** er en familie av gnagere som hører hjemme i Sør-Amerika. De kalles også *tuco-tucoer*.

De har små øyne og ører, og korte, muskuløse ben med kraftige klør.

Kamrottene holder til i ganger under jorden og lever av plantedeler. Noen arter lever alene, mens andre lever i flokk.

Familien deles inn i opptil 60 arter. Man treffer på dem så langt syd som Tierra del Fuego.

## Eksterne lenker

* (en) *kamrotter* i Encyclopedia of Life

* (en) *kamrotter* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *kamrotter* hos Fossilworks

* (en) *kamrotter* hos ITIS

* (en) *kamrotter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Ctenomys* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Ctenomys* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Ctenomys* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Piggrottefamilien

| Piggrotter
 |
| --- |
| *Hoplomys gymnurus* |
| Nomenklatur |
| Echimyidae Gray, 1825 |
| Populærnavn |
| Piggrotter |
| Hører til |
| Marsvinlignende gnagere, Gnagere, Pattedyr |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 70
 |
| Habitat
 | Jordgrunn, Skog
 |
| Utbredelse
 | Amerika
 |
| Inndelt i |
| * Heteropsomyinae
* Echimyinae
* Dactylomyinae
 |

**Piggrottefamilien** er en familie av gnagere som er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.

Mange av artene i familien har pigger eller stivt hår på kroppen, som tjener til beskyttelse.

Noen av de artene som hører til familien er, guira, panserrotte og rabudo.

## Eksterne lenker

* (en) *Piggrotter* i Encyclopedia of Life

* (en) *Piggrotter* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Piggrotter* hos Dyntaxa

* (en) *Piggrotter* hos Fossilworks

* (en) *Piggrotter* hos ITIS

* (en) *Piggrotter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Echimyidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Echimyidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Echimyidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Musegruppen

| Musegruppen
 |
| --- |
| Husmus
 |
| Nomenklatur |
| Muroidea Illigeri, 1811 |
| Populærnavn |
| musegruppen, mus og rotter med nære slektninger |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Myomorpha  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | over 1 569
 |
| Habitat
 | terrestrisk, variert
 |
| Utbredelse
 | kosmopolitisk
 |
| Inndelt i |
| * se inndeling!
 |

**Musegruppen** (Muroidea) er den klart største av de to undergruppene i Myomorpha. Gruppen omfatter det vi vanligvis tenker på som mus, rotter og hamstere. Sistnevnte gruppe omfatter de fleste korthalede gnagerne, slik som lemen, vånd og markmus. Alle familiens medlemmer er ganske små dyr. Med unntak av bever og ekorn er alle de naturlig tilhørende gnagerne i Norge arter fra musegruppen. Den største arten i gruppen er bisam, som også finnes i Norge.

## Inndeling

Myomorpha har tradisjonelt blitt delt inn i to overfamilier med i alt sju familier, men ny forskning tyder nå på at det bør være ni. To underfamilier i Dipodidae har i henhold til Wilson, Lacher & Mittermeier (2017) blitt løftet til full familiestatus; Sminthidae og Zapodidae. Familien Nesomyidae finnes bare i Afrika og på Madagaskar, og har utviklet økologiske nisjer som likner andre familier i musegruppen.

**Treliste Rodentia, gnagere
	+ Myomorpha, muselignende gnagere
		- Dipodoidea, hoppemusgruppen
			* Sminthidae, bjørkemusfamilien
			* Zapodidae, (mangler norsk navn)
			* Dipodidae, hoppemusfamilien
		- Muroidea, musegruppen
			* Calomyscidae, musehamsterfamilien
			* Cricetidae, hamsterfamilien
			* Muridae, musefamilien
			* Nesomyidae
			* Platacanthomyidae, tremusfamilien
			* Spalacidae, mulvarprottefamilien

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *musegruppen* i Encyclopedia of Life

* (no) *musegruppen* hos Artsdatabanken

* (en) *musegruppen* hos Fossilworks

* (en) *musegruppen* hos ITIS

* (en) *musegruppen* hos NCBI

* (en) *Kategori:Muroidea* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Muroidea* – detaljert informasjon på Wikispecies