Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Havsvale

| Havsvale
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Hydrobates pelagicus* Linnaeus, 1758 |
| Populærnavn |
| havsvale |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Fugler  |
| Orden | Stormfugler  |
| Familie | Stormsvalefamilien  |
| Slekt | *Hydrobates* |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | pelagisk
 |
| Utbredelse:
 | hekker på utilgjengelige øyer
 |
|  |

Havsvalens egg
**Havsvale** (*Hydrobates pelagicus*) er en pelagisk overflatebeitende sjøfugl som tilhører gruppen stormfugler. Havsvalen er 15-16 centimeter lang og har et vingespenn på 37–41 cm og er dermed den minste av stormfuglene i europeiske vann.

## Hekking

Havsvalen har en svært langsom reproduksjon, som er vanlig for stormfugler, hunnen legger bare ett egg, og de er 4 til 5 år før de er kjønnsmodne. Egget som veier ca. 25 % av fuglens kroppsvekt legges som oftest direkte på underlaget i et dypt hulrom i bakken. Det kan legges under steiner, i en steinur, eller i en jordhule etter lunde, havlire eller en kanin. Hvis jorden er bløt kan havsvalen grave noe selv. For å unngå plyndring av reiret må de ankomme og forlate reirkolonien i mørke. Derfor er det vanlig at eggleggingen utsettes til august i de nordlige hekkeområder. Rugetiden er cirka 40 døgn. Ungen blir i reiret fra 50 til 80 døgn.
De første dokumenterte hekkingene i Norge ble gjort på Erkna rundt 1995.

## Trivia

Sjøfolk har gitt havsvalen skylden for å ha fremkalt stormer og har derfor ansett den som en ulykkesfugl. På Færøyene brukte man tidligere fuglen som en lampe. Man tredde ganske enkelt en veke gjennom kroppen til fuglen for så å antenne veken.
 Norske fiskere kalte fuglen for Lever-Lars da den blir tiltrukket av lever som ble kastet fra fiskefartøyene.

Funn av ringmerkede havsvaler viser at de kan bli opp til 30 år gamle.

Verdens største havsvalekoloni hekker på Nólsoy på Færøyene.

## Eksterne lenker

* (en) *havsvale* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *havsvale* i Encyclopedia of Life

* (en) *havsvale* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *havsvale* hos Artsdatabanken

* (sv) *havsvale* hos Dyntaxa

* (en) *havsvale* hos Fauna Europaea

* (en) *havsvale* hos ITIS

* (en) *havsvale* hos NCBI

* (en) *Kategori:Hydrobates pelagicus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Hydrobates pelagicus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Hydrobates pelagicus* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Paiute

Historisk distribusjon av forskjellige paiutefolk
**Paiute** (også **piute**) er en historisk samlebetegnelse for tre grupper av indianere som bebodde Great Basin, i områder som ikke eller sjelden var i kontakt med hverandre. De har beslektede språk, fra numic-gruppen av de uto-aztekiske språk, med de tre gruppene utgjorde aldre noen enhet. Det dreier seg om en historisk merkelapp som lever videre, men det er mer meningsfylt å betrakte dem hver for seg.

* Northern Paiute, i nordøstre California, nordvestre Nevada, østre Oregon, og sørlige Idaho
* Southern Paiute i nordre Arizona, sørlige Nevada, og sørvestlige Utah
* Mono-folket i østre sentrale California, igjen inndelt i gruppene *Owens Valley Paiute (Eastern Mono)* og *Western Mono (Monache)*.

## Referanser
# Gullhamster

| Gullhamster
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Mesocricetus auratus*  |
| Klassifikasjon |

**Gullhamster** eller **syrisk hamster** eller **syrisk gullhamster** (lat. *Mesocricetus auratus*) er en art hamster.

Syrisk hamster er den største av de tamme hamsterartene i verden og er populær som kjæledyr.

## Beskrivelse

Gullhamster er 15–20 cm lang, er 100–150 gram og kan bli to til tre år.

Den har fleksible kinnposer som den bruker for å lagre mat som den frakter tilbake til hulen sin.

## Utbredelse

Gullhamster finnes nord i Syria og sør i Tyrkia. Den ville populasjonen synker fordi de mister leveområdet sitt til menneskelig utbygning.

## Atferd

Gullhamster er en territoriell art som lever i et ørkenlignende landskap. Den er aktiv i skumringen og på natten, og sover på dagen mens det er større rovdyr ute.

Gullhamster er en hamstrende art som samler store mengder mat i kinnposene som den frakter tilbake til hulen sin. Der kan den lagre enorme mengder mat, som de kan bruke som forsyninger i perioder hvor det er dårligere tilgang til ny mat.

## Som kjæledyr

Gullhamster er den vanligste av de 5 hamsterartene som er lov å holde i fangenskap i Norge, og den arten folk flest tenker på når de hører ordet hamster.

Akkurat som i vill tilstand er gullhamstere i fangenskap nattaktive. De er ivrige mosjonister som trenger et løpehjul eller tilsvarende aktivisering, og kan fint bruke dette i mange timer hver natt.

Det er mulig å temme en gullhamster ved å gradvis la den bli kjent med luktene og lydene dine. Men som et solitært dyr vil den aldri selv få noe positivt utbytte av håndteringen, og vil aldri ha et ønske eller behov om å få kos og oppmerksomhet.

En gullhamster i fangenskap er svært territoriell, og man må aldri ha flere gullhamstere i samme bur. Da vil det før eller siden bli konflikt, og disse kan få fatale konsekvenser.

Gullhamster i fangenskap er typisk litt større enn de i vill tilstand, og kan bli opptil 20 centimeter lang og veie mellom 175–225 gram. Det er også avlet frem ulike varianter av gullhamster, blant annet en variant med lang pels.

## Som forsøksdyr

Gullhamster er et nokså vanlig forsøksdyr som brukes i forskning på ulike sykdommer, inkludert kreft, luftveissykdommer, hjertesykdommer og smittsomme sykdommer.

I mars 2020 fant forskere fra University of Hong Kong at gullhamster fungerte godt som en modellorganisme for å drive forskning på Covid-19.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Gullhamster* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *Gullhamster* i Encyclopedia of Life

* (en) *Gullhamster* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Gullhamster* hos ITIS

* (en) *Gullhamster* hos NCBI

* (en) *Kategori:Mesocricetus auratus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Mesocricetus auratus* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Mesocricetus auratus* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Syrisk gullhamster Arkivert 17. oktober 2018 hos Wayback Machine. – Norsk hamsterklubb
# Genetikk

Gregor Mendel regnes som opphavet til den moderne genlæren.
**Genetikk** (av gresk *genetikos*, som betyr «fruktbar, produktiv»), er læren om arv og gener, en gren av biologien. Genetiske metoder er også mye brukt innen medisinsk forskning.

## Historikk

I 1866 og 1870 publiserte Gregor Mendel sine teorier om kombinasjon av arveanlegg i avkom, men de fikk ikke oppmerksomhet før i begynnelsen av 1900-tallet. I 1906 introduserte William Bateson begrepet genetikk, og genetikk ble grunnlagt som vitenskap.

Da Jean-Baptiste de Lamarck og Charles Darwin la fram sine teorier om evolusjon, visste altså ingen av dem hvordan egenskaper nedarves. Begge trodde for eksempel at ervervede egenskaper kunne bli nedarvet (se lamarckisme), hvilket ble tilbakevist av August Weismann i 1883. For Darwin var det et stort problem at han ikke hadde noen brukbar teori for hvordan nedarving foregikk. Han forsto at den såkalte "blending inheritance"-teorien som var vanlig på 1800-tallet ville viske ut variasjonen som var nødvendig for seleksjonsteorien hans.

Genetikken gjorde store framskritt på andre halvdelen av 1900-tallet med oppdagelsen og forståelsen av de genetiske prosessene på molekylnivå. Revolusjonerende var for eksempel forståelsen av DNA-molekylenes oppbyggning og hvordan DNA-molekyler styrer oppbyggningen av og funksjonen i organismenes celler.

## Undergrener i genetikken

* cytogenetikk
* evolusjonær genetikk
* humangenetikk
* klassisk genetikk
* molekylærgenetikk
* populasjonsgenetikk

## Temaer i genetikken

* Mutasjoner
* Den genetiske koden
* DNA
* DNA-sekvensering
* Genetisk kobling
* Kreftgenetikk (tumorsuppressorgener og proto-onkogeneer)
* Mikromatriser
* Replikasjon
* RNA
* Transkripsjon
* Translasjon

## Se også

* Avl

## Eksterne lenker

* (en) Genetics – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Houge, Gunnar: *Lynkurs om arv og gener*, kronikk i Aftenposten 9. april 2010
* Wikibøker: Genetics – bøker
# Onkologi

**Onkologi** er en medisinsk underspesialitet som dreier seg om studier og behandling av kreft. En lege som praktiserer onkologi er en onkolog. Betegnelsen har sin opprinnelse i det greske *ογκος* (*onkos*), som betyr «stort omfang», «masse» eller «svulst», og endelsen -logi betyr «studium av».

## Eksterne lenker

* (en) Oncology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av onkolog
# Cytologi

Cytologi er studiet av celler
**Cytologi** (*cyto-*, nylatin *cytus*, «celle» og *-logi*, gresk *-logia*, «ord»), eller **cellelære** og **cellulær biologi**, er et eget vitenskapelig fag innen biologiske fag som omfatter læren om studier av celler, deres struktur og funksjonalitet.

Alle levende organismer er laget av celler. En celle er den grunnleggende livsenheten som er ansvarlig for levende og funksjon av organismer. Cellebiologi er studiet av de strukturelle og funksjonelle enhetene til celler. Cellebiologi omfatter både prokaryote og eukaryote celler og har mange underemner som kan omfatte studiet av stoffskifte (metabolisme), cellesignalering, cellesyklus, biokjemi og cellesammensetning. Studiet av celler utføres ved hjelp av flere mikroskopiteknikker, cellekultur og cellefraksjonering. Disse har åpnet for og blir for tiden brukt til oppdagelser og forskning knyttet til hvordan celler fungerer, og gir til slutt innsikt i å forstå større organismer.

Å kjenne til komponentene i celler og hvordan celler fungerer er grunnleggende for alle biologiske vitenskaper, samtidig som det er avgjørende for forskning innen biomedisinske felt som kreft og andre sykdommer. Forskning innen cellebiologi er sammenkoblet med andre felt som genetikk, molekylærgenetikk, molekylærbiologi, klinisk mikrobiologi, immunologi og cytokjemi.

## Cytologiske prøver

Den vanligste cytologiske prøven er avskrap fra livmorhalsen som taes enten på grunn av underlivsplager, eller som del av det offentlige screeningprogrammet. Denne prøven kan vise forandringer på grunn av livmorhalskreft eller den kan avsløre forandringer som kan utvikle seg til slik kreft. Det er vanlig å bruke en trepinne eller en børste som gnies mot overflaten av livmorhalsen der slimhinnen går over fra å bestå av flate celler i skjeden, til slimhinnen som i livmoren er mykere og løsere. Det er i overgangen mellom disse typene slimhinne den vanlige livmorhalskreften dannes.

Det er også mulig å sentrifugere væsker for å studere celler fra urin, ascites,(væske fra bukhulen), pleuravæske (væske fra lungehulene), cerebrospinalvæske (væske mellom hjernehinnene) og så videre.

Ved undersøkelse av kuler som kan være kreft kan det være aktuelt å ta "punksjonscytologisk prøve", det vil si at en nål/sprøytespiss stikkes inn i kulen. Enkelte ganger er det nødvendig med undertrykk, men oftest er det tilstrekkelig kun å skyve sprøytespissen med raske bevegelser i kulen. Materialet sprøytes så ut på ut på en glassplate / objektglass. Når dette er farget studeres cellene under mikroskop, gjerne av en spesialist i patologi.

Ved cytologisk undersøkelse kan det bestemmes forskjellige typer celler etter hvor de kommer fra, og det kan sees tegn på betennelse eller kreftforandringer.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Cell biology – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
* «Cytologi», *Kreftregisteret*