Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Blindtarm

Diagram som viser bl.a. blindtarmen (*cecum*) og blindtarmsvedhenget (*appendix*)
**Blindtarmen** (latin: *cecum*) er starten på tykktarmen. De første 10 cm fra utløpet av tynntarmen heter blindtarmen og er en del av fordøyelsessystemet. Blindtarmen har hos kjøttetere et vedheng, blindtarmsvedhenget (*appendix vermiformis*). Denne blir ofte feilaktig kalt «blindtarmen». Den er en del av lymfesystemet, og kalles også **tarmtonsillen**. I likhet med mandlene kan den godt fjernes hvis den blir betent. Den er mest nyttig i starten av livet, og er da traktformet, for lettere å komme i kontakt med bakterier som vi skal utvikle motstandskraft mot. Først i puberteten blir den «ormelignende» (*vermniformis*).

Blindtarmen finnes hos pattedyr, fugler og noen reptiler. De fleste planteetere har relativt store blindtarmer, mens kjøttetere har en mindre, eller ingen i det hele tatt. Størrelsesforskjellen skyldes den store mengden bakterier i planteeternes blindtarm som hjelper til med enzymatisk nedbrytning av plantemateriale.

Ordet «blindtarm» blir ofte brukt feilaktig i dagligtale, når man mener «blindtarmsvedhenget» som sitter ytterst på blindtarmen. I blindtarmsvedhenget kan man få blindtarmvedhengsbetennelse (latin: appendisitt), som behandles med kirurgisk fjerning av vedhenget (appendektomi).

Blindtarmen (*cecum*) er nyttig, og skaper et beskyttet miljø for bakterier som er nødvendige for å bryte ned næringsstoffer. Vedhenget (*appendix*) er viktig for immunforsvaret.

Leger har lenge fundert på blindtarmsvedhengets egentlige funksjon, ettersom personer som har fått det fjernet, klarer seg helt fint. Forskerne tror dette kan forklares med at vi i industrialiserte samfunn med gode hygieniske levevilkår ikke trenger et reservelager med gode bakterier. Derfor fører ikke fjerning av blindtarmsvedhenget (*appendix*) til helseproblemer i vår del av verden.

## Referanser

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Paranøtt

| Paranøtt
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Bertholletia excelsa* |
| Populærnavn |
| paranøtt, brasilnøtt |
| Hører til |
| Lecythidaceae, Ericales, Asteridae |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse:
 | opprinnelig fra Sør- og Mellom-Amerika
 |

**Paranøtt** (*Bertholletia excelsa*) er en søramerikansk nøtt i familien Lecythidaceae. Paranøtter er naturlig hjemmehørende i Guyana, Venezuela, Brasil, Øst-Colombia, Øst-Peru og Øst-Bolivia. De forekommer som spredte trær i store skoger ved breddene til elvene Amazonas, Negro og Orinoco. Det er et stort tre som kan bli 30–45 meter høyt og ha en stammediameter fra 1 til 2 meter, og er dermed et av de største trærne i regnskogen. Treet kan bli 500 år gammelt eller mer. Stammen er rett og vanligvis ikke forgrenet før godt over halvparten av treets høyde, med en stor krone av lange greiner som dukker opp ovenfor kronene til trærne som står rundt. Barken er gråaktig og glatt.

Paranøtter produserer fra naturens side frukt kun i urørte skoger, siden skoger som ikke er urørte mangler en orkidé som er indirekte ansvarlig for pollinering av blomstene. Orkideene produserer en lukt som tiltrekker hannbier, som igjen trenger lukten for å tiltrekke hunnbiene. Uten orkideen kan ikke biene pare seg, og det er mangelen på bier som fører til at blomstene ikke blir pollinerte. Hvis orkideer og bier er til stede, bruker frukten 14 måneder på å bli moden etter at blomstene har blitt pollinerte. Frukten er en stor kapsel på 10–15 cm i diameter (på størrelse med en kokosnøtt) som kan veie opptil 2 kg. Den har et hardt treaktig skall som er 8–12 mm tykt, og inneholder 8–24 triangulære frø som er 4–5 cm lange og er arrangert som båtene i en appelsin. Paranøtter er ikke ekte nøtter i botanisk betydning. Kapselen har et lite hull i den ene enden, noe som gjør det mulig for store gnagere (f.eks agutier) å åpne kapselen. De eter noen av nøttene, og graver ned andre for senere bruk; noen av disse spirer og vokser opp til nye paranøttrær. De fleste av nøttene blir «plantet» av agutinene på skyggefulle steder, og da må det unge treet vente flere år, i sovende tilstand, inntil et tre faller og sollys kan nå det. Treet vokser ikke uten direkte sollys.

Den største eksportøren av paranøtter er Bolivia, hvor de heter *almendras*. I Brasil kalles nøttene *castanhas-do-Pará*, som bokstavelig talt betyr: nøtter fra Pará. Arten har fått sitt latinske navn etter den franske kjemikeren Claude Louis Berthollet.

## Eksterne lenker

* Paranøtter hos Opplysningskontoret for frukt og grønt
* (en) *Paranøtt* i Encyclopedia of Life

* (en) *Paranøtt* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Paranøtt* hos ITIS

* (en) *Paranøtt* hos NCBI

* (en) *Paranøtt* hos The International Plant Names Index

* (en) *Paranøtt* hos Tropicos

* (en) *Kategori:Bertholletia excelsa* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Bertholletia excelsa* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Bertholletia excelsa* – detaljert informasjon på Wikispecies
* Regnskogfondets animasjon om paranøtt-treet
# Eusosialitet

**Eusosialitet** er en form for levemåte hos noen dyr som går ut på at mange individer som lever sammen i en familiegruppe nærmest fungerer som én organisme. I sin egentligste form finner man eusosialitet hos visse insekter, men en lignende levemåte eksisterer også hos noen andre dyr.

## Avanserte samfunn

Bisverm
Eusosiale samfunn i full forstand finner man hos honningbier, broddløse bier, humler, maur, stikkveps, som alle er vepser, og termitter, som er insekter som viser likheter med kakerlakker. Disse insektene danner svermer som består av ett eller noen få individer som forplanter seg, sammen med mange arbeidende individer som vanligvis ikke forplanter seg. Hos de sosiale årevingene består en sverm av én eller noen få eggleggende hunnindivider (*dronning*), noen hannindivider (*droner*) og mange ufruktbare hunnindivider (*arbeidere*). Hos termittene er det derimot både en forpantningsdykrig hunn (*dronning*) og hann (*konge*), og arbeiderne er ufruktbare individer av begge kjønn.

## Grader av sosial adferd

Man snakker om grader av samarbeid som spenner fra enslig til avansert sosial adferd. Dette gjelder ikke minst visse arter av bier og veps. Man kan snakke om følgende nivåer: *Solitære* arter fremviser hunninsekter som bygger sine egne bol og selv tar seg av avkommet. Noen arter danner *felles grupper*, hvor de deler et bol med egne celler. *Kvasisosiale* arter har hunner som går sammen om å bygge bolet. *Semisosiale* arter fremviser en adferd hvor noen hunner vil legge egg mens andre hjelper til med å finne mat. *Subsosiale* arter har en adferd der en hunn er dominant. Endelig har man så de som er fullt eusosiale, som drøftet ovenfor.

Nylig har man oppdaget at noen nebbmunner også følger en slags eusosial adferd.

Hos noen edderkopper og krepsdyr finner man sosial adferd i en viss grad. Individer går sammen om bolet og oppfostringen av avkommet.

## Lignende adferd

Nakenrotter lever i grupper som til en viss grad ligner de sosiale insektenes samfunn. Der er det én hunn og noen få hanner som formerer seg, inntil hun dør og en annen hunn tar over.
# Kinnposerotter

| Kinnposerotter
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Geomyidae
 |
| Populærnavn |
| kinnposerottefamilien, kinnposerotter, taskerotter |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Underorden | Bevergruppen  |
| Infraorden | Geomorpha  |
| Overfamilie | Geomyoidea  |
| Familie | Kinnposerottefamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | sjekk!
 |
| Habitat
 | terrestrisk, skog, sletter og vann
 |
| Utbredelse
 | Nord-Amerika, Mellom-Amerika
 |
| Inndelt i |
|  |

**Kinnposerottefamilien** (Geomyidae) eller **kinnposerotter** er en familie med tunnelborende gnagere (Rodentia) som inngår i bevergruppen (Castorimorpha). Artene finnes i Nord- og Mellom-Amerika.

## Inndeling

Inndelingen følger ITIS.

**Treliste Rodentia, gnagere
	+ Castorimorpha, bevergruppen
		- Castoroidea
			* Castoridae, beverfamilien
		- Geomorpha
			* Geomyoidea
				+ Heteromyidae, kengururottefamilien
				+ Geomyidae, kinnposerottefamilien

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *kinnposerottefamilien* i Encyclopedia of Life

* (en) *kinnposerottefamilien* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *kinnposerottefamilien* hos Fossilworks

* (en) *kinnposerottefamilien* hos ITIS

* (en) *kinnposerottefamilien* hos NCBI

* (en) *Kategori:Geomyidae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Geomyidae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Geomyidae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Nepotisme

**Nepotisme** betegner favorisering av slektninger, ektefelle eller venner, og det å sette kjennskap foran kompetanse i forbindelse med utnevnelser. Begrepet kom i forbindelse med middelalderens paver, som ofte utnevnte sine nevøer til viktige verv i den katolske kirke. Praksisen anses i moderne tid som en form for korrupsjon.

Et eksempel på hvordan nepotismen fungerte er pave Callistus IIIs utnevnelse av to av sine nevøer til kardinaler. Den ene av dem ble senere pave Alexander VI.

Praksisen endte i 1692 da pave Innocens XII la ned forbud mot at paver kan utnevne mer enn én slektning til høye embeter og spesielt til kardinalsverdigheten. Man beholdt muligheten for å utnevne én, ettersom et totalforbud kunne forhindre utnevnelsen av kompetente personer.

I nyere tid har blant annet president i USA, Donald Trump, blitt anklaget for nepotisme da han ansatte sin svigerdatter Lara Trump for å jobbe med media. Han hadde da allerede ansatt sin egen datter Ivanka Trump som assistent og sin svigersønn, Jared Kushner som seniorrådgiver.

## Se også

* Nepobaby (nepotisme-barn)

## Fotnoter

## Referanser

## Eksterne lenker

* «Nepotism: is it back?», *New Statesman*, 29. september 2003.
* «Hollywood Nepotism. Talent is relative», *Hollywoodnepotism.net*
# Vevstypeantigen

Oppbygningen av et MHC I-molekyl. Proteinbiten, peptidet, plasseres mellom alfa-1 og alfa-2 og vises frem til levkocytter og andre celler.
Et **vevstypeantigen**, også kalt **MHC** (fra engelsk: *major histocompability complex* – «vevsforlikelighetsantigenkompleks»), er et sett av overflatemolekyler på de fleste celler, som finnes hos alle virveldyr. Hvilke vevstypeantigener man har definerer vevstypen. De hvite blodcellene, levkocyttene, kommuniserer både med andre levkocytter og andre celler gjennom vevstypeantigener. Vevstypeantigenene bestemmer hvor vidt et organ som skal doneres er forlikelig med immunsystemet til mottakeren, i tillegg til at mennesker med visse vevstypeantigener er mer utsatt for autoimmune sykdommer gjennom kryssreagerende immunisering. Vevstypeantigen hos mennesker kalles **humant levkocyttantigen** – **HLA**.

Vevstypeantigenene har som funksjon å vise frem proteiner. Proteiner i cellen syntetiseres og brytes stadig ned, enten kodet fra vertens DNA eller fra andre biologiske entiteter. MHC-molekylene viser frem små fraksjoner av disse proteinene på celleoverflaten, noe som kalles en epitop. Det presenterte proteinet på MHC-molekylet, antigenet, kan enten være *selv* (fra verten selv) eller *ikke selv* (utenfra, som en bakterie eller et virus). Vevstypeantigenene virker som en måler på hvilke proteiner som finnes inni cellen, og hvordan likevekten mellom dem er.

MHC-genfamilien er delt inn i tre undergrupper, MHC I, MHC II og MHC III.

## Referanser

## Litteratur

* Anne Spurkland *Immun - Kroppens evige kamp for å overleve* Spartacus 2017 ISBN 9788243008304

## Eksterne lenker

* HLA – Store medisinske leksikon.

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.