Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fortann

| Fortann |
| --- |
|  |
| TA98 | A05.1.03.004 |
| TA2 | 906 |
| FMA | 12823 |

**Fortennene** er de fremste tennene i munne hos pattedyr og noen av deres primitive slektninger. De sitter på premaxillen I overkjeven og sammen med de andre tennene i underkjeven. Det latinske navnet *Incisivi* kommer av *incidere* – å kutte. Fortennenen er de første som bryter fram.

## Funksjon

Hos mange planteetere og altetere slik som menneske og hest er fortennene tilpasset for å kutte og skjære. Hos rovdyr som katt er fortennene ofte butte og små, og brukes til å rive av småbiter, mens biting skjer med hjørnetennene og skjæring med forjekslene. Hos elefant og narhval er fortennene forlenget til støttenner som stikker ut gjennom overleppa. Hos gnagere utsettes fortennene for enorm slitasje og gror hele livet.

## Antall fortenner

### Hos mennesket

Mennesker har vanligvis 8 fortenner, to av hver type. De fire typene er:

* **Fremre fortenner i overkjeven**. Hos mennesker og andre høyere primater er disse gjerne større og mer framtredende enn de øvrige fortennene.
* **Bakre fortenner i overkjeven**. Disse er gjerne noe mindre og kan stå litt bak.
* **Fremre fortenner i underkjeven. **Bakre fortenner i underkjeven**.

Fortennene i underkjeven er likere av størrelse enn i overkjeven. Hos noen mennesker forekommer det et lite opphold i tannrekken i overkjeven mellom bakre fortenner og hjørnetennene. Dette kalles et «diastema» er et vanlig fenomen hos dyr med store hjørnetenner, slik som sjimpanser.

### Hos andre pattedyr

Alle høyere aper har samme antall fortenner som mennesker. Lavere primater som lemurer har 12 fortenner. De samme finner vi hos rovpattedyr og hester. Primitive pattedyr som pungrotte har 10 fortenner oppe og 8 nede, hos pattedyrenes forgjengere kan man finne enda fler. Morkakedyr har bare 6 fortenner oppe og nede eller ferre. Gnagerne har bare fire. Hare og kanin ble før regnet til gnagerne, men skiller seg fra disse ved å ha 8 fortenner. De bakre tennene er svært små og kalles «stifttenner». De står skjult bak de fremre fortennene. Drøvtyggere som kvegdyr og hjortedyr har fullt sett fortenner i underkjeven, men mangler i overmunnen, der tennene er erstattet av en hornpute. Hos delfiner er forskjellen på fortennene og de øvrige tennene forsvunnet helt, og maurslukere og skjelldyr mangler fortenner helt.

## Flere bilder

* Munnhulen med tenner
* Venstre overkjeve, utsiden
* Undersiden av hodeskallen, nedenfra

## Se også

* Hjørnetenner
* Forjeksler
* Jeksler

## Referanser
# Vitenskapsåret 1821

|  |
| --- |
| Vitenskapsåret 1821 |
| 1819 | 1820 | **1821** | 1822 | 1823 |
| Humaniora og kultur  Arkeologi | Arkitektur | Filosofi | Kunst | Litteratur | Lyrikk | Musikk | Religion | Teater |  |
| Samfunnsvitenskap og samfunn Avis | Konflikt | Politikk | Sport |  |
| Teknologi og vitenskap Polarhistorie | Meteorologi | Vitenskap |
| Andre årsmaler |
| Land Danmark | Frankrike | India | Korea | Norge | Sverige | USA |
| Ledere Statsledere |

**Vitenskapsåret 1821** er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1821.

## Hendelser

* 2P/Encke er den andre kometen som det oppdages har en periodisk omløpsbane, etter Halleys komet.
* Alexis Bouvard oppdager uregelmessigheter i Uranus omløpsbane.
* William Edward Parry begynner sin andre reise for å finne Nordvestpassasjen.
* Ignaz Venetz legger fram teorien om istiden.
* Pierre Berthier oppdager bauksitt.
* Mary Anning finner det første fossilet etter svaneøgler ved Lyme Regis.
* Augustin Louis Cauchy legger fram en beskrivelse av matematisk analyse basert på grenseverdier.
* William Buckland oppdager restene av en hyene hule i Yorkshire, med bein fra løve, elefanter og neshorn.
* Michael Faraday oppdager elektromagnetisk rotasjonen.
* Thomas Seebeck oppdager den termoelektriske effekten.
* Augustin-Jean Fresnel påviser at lys er en transversell bølgebevegelse.

## Prisvinnere

* Copleymedaljen:
	+ Edward Sabine, irsk astronom
	+ John Herschel, britisk astronom

## Fødsler

* 15. mars – Eduard Heine, tysk matematiker (død 1881)
* 16. mai – Pafnutij Tjebysjov, russisk matematiker (død 1894)
* 16. august – Arthur Cayley, britisk matematiker (død 1895)
* 31. august – Hermann von Helmholtz, tysk fysiker (død 1894)
* 13. oktober – Rudolf Virchow, tysk lege, biolog (død 1902)
* 18. november – Franz Bronnow, astronom (død 1891)

## Dødsfall

* 20. april – Franz Karl Achard, tysk kjemiker (født 1753)
* 14. september – Heinrich Kuhl, tysk naturhistoriker og zoolog (født 1797)

## Se også
# Paringssystem

Et **paringssystem** betegner hvordan paringer mellom hanner og hunner er fordelt i en dyreart, eller hva slags parbinding mellom kvinner og menn som forekommer i et menneskelig samfunn.
De følgende paringssystemer finnes:

* *Monogami* (én hann og én hunn parer seg med hverandre)
* *Polygami* (mer enn én hann og/eller mer enn én hunn parer seg med hverandre)
	+ *Polyandri* (én hunn parer seg med flere hanner)
	+ *Polygyni* (én hann parer seg med flere hunner)
	+ *Polygynandri* eller *promiskuitet* (dyr fra hvert kjønn parer seg med flere representanter fra det andre kjønn)

Grensene mellom paringssystemene er flytende, avhengig av hvor stor andel av paringene som skjer utenfor parbindingen.
Mange dyr er f.eks. *sosialt monogame* (inngår en parbinding med én partner), men gjennomfører likevel paringer med et annet eller flere andre individ(er) enn partneren («utenom par»-kopulasjoner, genetisk polygynandri).
Dyr kan være (sosialt) monogame i en paringsperiode, men finne nye partnere hvert år (*seriemonogami*), eller ha den samme partneren hele livet.
Mange arter av sjøfugler er for eksempel slike strengt monogame dyr.
Monogami er også normen i de fleste menneskelige samfunn (jf. ekteskap), men både utenomekteskapelige forhold og seriemonogami forekommer her i større eller mindre grad. Trofékone er å regne for et slikt fenomen.

Polygyni er også forholdsvis vanlig blant dyr, for eksempel mange pattedyr.
I flere menneskelige kulturer finner man former for polygyni, slik som flerkoneri og haremer.

Polyandri er sjeldnere blant dyr.
Eksempler er bladhøns, sjøhester og svømmesniper.
Polyandriske menneskelige samfunn er svært uvanlige.

Paringssystemene er veldig ofte korrelert med både partnervalg og yngelpleie:
Kjønnet som velger partneren, tar seg av avkommet;
og kjønnet som blir valgt, har ofte flest partnere.

## Se også

* Forplantningssystem

Autoritetsdata
# Promiskuitet

**Promiskuitet** (fra fransk *promiscuité*, til latin *promiscuus*, «blandet, forvirret; uten orden») vil si seksuelt samliv med stadig skiftende partnere; synonymt «fritt, tøylesløst kjønnsliv». De fleste samfunn, nåværende og historiske, har bestemte regler for ekteskap og samliv; promiskuitet er derfor ikke ansett å være normal samlivsform i disse samfunnene. Begrepet kan bære en moralsk dom, bedømmelse eller fordømmelse. Et vanlig eksempel på atferd som anses som promiskuøs av mange kulturer er tilfeldig sex («engangsgreie» eller engelsk «one-night stand»), og hyppigheten brukes av forskere som en markør for promiskuitet. Begrepet benyttes således i både et vitenskapelig som moralsk perspektiv.

Hvilken seksuell atferd som anses som promiskuøs varierer mellom kulturer, og det samme gjør utbredelsen av promiskuitet. Ulike standarder brukes ofte på forskjellige kjønn og sivile lover. Feminister har tradisjonelt hevdet at det eksisterer en betydelig dobbeltmoral mellom hvordan menn og kvinner dømmes for promiskuitet. Historisk sett har stereotypier av den promiskuøse kvinnen hatt en tendens til å være nedsettende, for eksempel «tøs», «sjuske» eller «skjøge», mens mannlige stereotypier har vært mer varierte, noen uttrykker godkjenning, for eksempel «kvinneforfører» eller «casanova», mens andre antyder samfunnsavvik, for eksempel «kvinnejeger» eller «skjørtejeger». En vitenskapelig studie publisert i 2005 fant at promiskuøse menn og kvinner er begge utsatt for nedsettende dom.

Promiskuitet er vanlig hos mange dyrearter. Noen arter har promiskuøse parringssystemer, alt fra polyandri og polygyni til parringssystemer uten stabile forhold der paring mellom to individer er en engangshendelse. Mange arter danner stabile parbindinger, men parer seg likevel med andre individer utenfor paret. I biologien kalles hendelser med promiskuitet hos arter som danner parbindinger vanligvis ekstraparkopulasjoner.

## Referanser

## Se også

* Paringssystem
# Kosmopolitisk utbredelse

Spekkhogger er et eksempel på en art med tilnærmet kosmopolitisk utbredelse
**Kosmopolitisk utbredelse** eller **kosmopolitisk distribusjon** er et begrep innenfor biogeografi som innebærer at en arts eller en biologisk gruppes forekomstareal og utbredelsesområde dekker hele eller mesteparten av kloden.

Eksempler på kosmopolitisk utbredelse er mennesket (*Homo sapiens*) og grupper av pattedyr, fugler, insekter, planter osv. I begrepet ligger det implisitt en avgrensning til det naturlige miljøet, typisk terrestrisk eller akvatisk. For eksempel finnes brugde i havet i områder med temperert klima, både på den sørlige og den nordlige halvkule, men ikke i tropene og ikke i ferskvann.

Begrepet *kosmopolitt* stammer fra gresk (*kosmos*, «(verdens)orden»; *polites*, «borger») og brukes for å understreke at det som omtales gjelder globalt. Når begrepet brukes om personer, er en kosmopolitt en verdensborger.

## Referanser

Autoritetsdata
# Fossorial

*Anniella pulchra* tilhører gruppa amerikanske lemmeløse øgler og er en lemmeløs gravende art.
**Fossorial** (av la. *fossōrius* ‎(utrustet/tilpasset for graving/hulegraving), via *fodiō* ‎(grav)) eller **gravende** er et uttrykk som beskriver en arts gravende adapsjon i sitt naturlige miljø (habitat), i mange tilfeller en adapsjon/modifisering av (fram)lemmene for å kunne grave i jorden, for eksempel grave ganger og huler, men det kan også være en adapsjon for å «bore seg ned» i løse masser for lemmeløse arter.

Eksempler på fossoriale arter er mange typer insekter og virvelløse dyr, insektetere (Eulipotyphla), for eksempel muldvarper (Talpidae) og furespissmus (Solenodontidae), som begge er spesielt godt utrustet til å grave ganger og huler.

Dyr som er tilpasset en fossorial tilværelse kan i en fellesbetegnelse kalles **fossorialer**. Man kan også snakke om fossorialt utrustede dyr eller fossoriale egenskaper, samt semi-fossorial adapsjon med mer.

## Se også

* Terrestrial
* Trelevende
* Limnisk
* Marin

## Referanser

## Eksterne lenker

 Ordbokdefinisjonen av fossorial i Wiktionary

* (en) Fossorials – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Præriehunder

| Præriehunder
 |
| --- |
| *Cynomys ludovicianus* |
| Nomenklatur |
| *Cynomys* Rafinesque, 1817 |
| Populærnavn |
| præriehunder |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Familie | Ekornfamilien  |
| Gruppe | Jordekorn  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 5
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Nord-Amerika
 |
| Inndelt i |
| * *Cynomys gunnisoni*
* *Cynomys leucurus*
* *Cynomys ludovicianus*
* *Cynomys mexicanus*
* *Cynomys parvidens*
 |

**Præriehunder** er en amerikansk slekt av gnagere i ekornfamilien. De fem artene er utbredt i prærieområder i Nord-Amerika, fra Canada til Mexico.

Navnet «hund» har de fått på grunn av sin gjøende stemme. De har underjordiske bol, og det dannes mange jordhauger under utgravingen. De lever sammen i store grupper og danner et nettverk av ganger under bakken. Præriehundene kan bli 45 centimeter lange. De sitter gjerne oppreist på bakbena og speider etter fiender.

Præriehunder er svært sosiale dyr som hilser hverandre med at de presser leppene mot hverandre (kysser). De har også utviklet et språk for trusler og ukjente dyr.

## Eksterne lenker

* (en) *Præriehunder* i Encyclopedia of Life

* (en) *Præriehunder* i Global Biodiversity Information Facility

* (sv) *Præriehunder* hos Dyntaxa

* (en) *Præriehunder* hos Fossilworks

* (en) *Præriehunder* hos ITIS

* (en) *Præriehunder* hos NCBI

* (en) *Kategori:Cynomys* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Cynomys* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Cynomys* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
# Harer

| Harer
 |
| --- |
| Polarhare, *Lepus arcticus* |
| Nomenklatur |
| *Lepus* Linnaeus, 1758 |
| Populærnavn |
| harer, hareslekta |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Haredyr  |
| Familie | Harefamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 32
 |
| Habitat
 | terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | Afrika, Eurasia, Nord-Amerika
 |
| Inndelt i |
| * etiopisk fjellhare
* hare
* sørhare
* polarhare
* snøskohare
 |

**Harer** (*Lepus*) er en slekt i harefamilien.

Karakteristisk for harer er at de har en liten tann bak den store fortanna i hver kjevehalvdel, og at bakbena er betraktelig mer utviklet enn forbena, noe som gir arten en «hoppende» gange.

Vanlige harer i Europa er;

* hare (nordhare) (*Lepus timidus*).
* sørhare (felthare) (*Lepus europaeus*).

I Sør-Europa finnes det flere former som tidligere ble regnet til sørhare, men som nå regnes som egne arter.

I Norge er hare (*Lepus timidus*) den vanligste arten. Lengden varierer mellom 60 og 75 cm, og vekten kan bli opptil 5 kg. Pelsen skifter farge med årstidene; gråbrun om sommeren og snøhvit om vinteren. På deler av Vestlandet, bl.a. på Jæren hvor det sjelden finnes snø, blir derimot harens pels gråblå om vinteren. Harer får vanligvis 1–3 unger i kullet, men noen arter kan få opp til 10 unger.

## Litteratur

* A. Semb-Johansson, red. (1986). *Gnagere*, bind 5 i serien* Verdens dyr*. Oversatt av R. Frislid. Cappelen. s. 130–141. ISBN 82-525-1909-1.  [originalens tittel *Rodents* i serien *World of Animals*, Equinox Ltd., Oxford, 1984]
* D.E. Wilson og D.M. Reeder (red.). «*Lepus*». *Mammal Species of the World, 3rd edition*. Besøkt 7. mai 2018.

## Eksterne lenker

* (en) *harer* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *harer* i Encyclopedia of Life

* (en) *harer* i Global Biodiversity Information Facility

* (no) *harer* hos Artsdatabanken

* (sv) *harer* hos Dyntaxa

* (en) *harer* hos Fauna Europaea

* (en) *harer* hos Fossilworks

* (en) *harer* hos ITIS

* (en) *harer* hos NCBI

* (en) *Kategori:Lepus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Lepus* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Laurasia

**Laurasia**, eller **Euramerika**, var et superkontinent, som bestod av dagens Nord-Amerika, Europa og de nordlige og vestlige delene av Asia. Arabia og India var i hele den perioden deler av Gondwana og ble forbundet med Asia først etter at Laurasia hadde delt seg opp.

Laurasia besto av flere kratoner: Laurentia (Nord-Amerika), Baltika, Angaraland (Sibir), Kazakhstania og de nordlige og sørlige kinesiske kratonene. Det besto som selvstendig kontinent gjennom hele mesozoikum, og ble først splittet opp i paleocen.

## Laurasias historie

* ~1.1 milliarder år siden (Stenium): superkontinentet Rodinia ble formet.
* ~750 millioner år siden (Kryogenium): Rodinia brøt opp. De samme kratonene som senere utgjorde Laurasia var samlet i Protolaurasia.
* ~600 millioner år siden (tidlig Ediacara): Protolaurasia ble en del av det nye superkontinentet Pannotia.
* ~550 millioner år siden (sen Ediacara): Pannotia brøt opp, og Protolaurasia delte seg opp i Laurentia, Baltica og Angaraland.
* ~Perm: Angaraland og Kazakhstania kolliderte med Baltica og formet den nordlige delen av superkontinentet Pangæa.
* ~Jura: Pangæa splittet opp av Tethyshavet i et sørlig Gondwanaland og nordlig Laurasia.
* ~Kritt: Laurasia begynte å sprekke opp i to kontinenter – Nord-Amerika og Eurasia, men var forbundet via Grønland og Baltica.
* ~Eocen: det lille kontinentet India kolliderte med Asia og presset i været Himalaya.
* ~Paleocen: Laurasia splittet opp av Atlanterhavet.
* **I dag**: Laurasias østlige og vestlige del fjerner seg fortsatt fra hverandre med ca. 2,5 cm i året.
* ~250 millioner år inn i framtiden: Atlanterhavet har lukket seg igjen, og Laurasia er en del av det nye superkontinentet Pangaea Ultima.
* ~400 millioner år in i framtiden: Pangaea Ultima bryter opp, Laurasia brytes trolig også opp i mindre deler i prosessen.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) Laurasia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons