# Orden (biologi)

De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Orden** (Latin: *ordo*) er en kategori brukt i den biologiske systematikken;
en orden kan omfatte én eller flere beslektede familier, og én eller flere beslektede ordener sammenfattes som klasse.

## Bruk av ordner i systematikken

Ordner er større enheter enn de mer kjente familiene. For dyregrupper som ikke er så godt kjente i detalj, slik som for eksempel insekter, utgjør ordnene lett kjennelige grupper slik som biller, sommerfugler og øyenstikkere. I botanikken har det vært liten allmenn aksept for klassifisering på ordens-nivå før med innføringen av APG III-systemet i 2009, som grupperte det før kjente plantefamiliene inn i fylogenetisk baserte ordner.

Hva som hører til og ikke hører til en orden bestemmes av en taxonom, det samme gjelder om en orden anses som gyldig eller ikke. I noen grupper er det ingen enighet om inndelingen av organismer, med flere konkurrerende systematikker, mens andre andre ordner er nær universelt aksepterte og brukes av de fleste som jobber i feltet. I fylogenetisk nomenklatur brukes vanligvis ikke formalkategoriene i det hele tatt.

De fleste ordner av blomsterplanter oppsto i kritt
Det er ingen universelle regler å avgjøre hva som utgjør en orden, men ofte vil det være en viss konsistens innad i de forskjellige klassene. For eksempel representerer de fleste ordner av blomsterplanter og pattedyr grupper som oppsto i kritt. De tre ordnene av moderne amfibier oppsto i perm. Opprinnelsen til ordnene av insekter er derimot spredt over hele mesozoikum og med noen så langt tilbake som karbon.

## Navn og ordstammer på ordner

Vitenskapelige navn for planteordener dannes ved at roten på typusslektens navn får endelsen -ales. Ordenen som omfatter rosefamilien og beslektede familier heter for eksempel Rosales, etter typeslekten *Rosa*. Underordener har endelsen -ineae.
I zoologien fins det ikke tilsvarende regler, selv om de fleste insektordener slutter på -ptera (gr. *vinge*) og mange virveldyrordener (særlig blant fugler og beinfisker) slutter på -formes (gr. *formet som*).

## Noen kjente ordner

Ikke alle ordner er like kjente eller enkle å identifisere i felt. Ordnenen av pattedyr ble tidlig beskrevne og er lett gjenkjennbare, mens ordner av blomsterplanter i APG III-systemet i stor grad er basert på genetiske markører, og kan ofte være vanskelig å se at hører sammen ut fra ytre karaktertrekk. Nedenfor er noen eksempler på forholdsvis lett identifiserbare og kjente grupper som er relativt allment ankerkjent som ordner i systematikken.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Pattedyr Primater
* Flaggermus
* Gnagere
* Insektetere
* Hovdyr
* Klovdyr
* Rovdyr
* Sjøkyr
 | **Fugler Strutsefugler
* Andefugler
* Duefugler
* Storkefugler
* Uglefugler
* Haukefugler
* Papegøyefugler
* Spurvefugler
 | **Krypdyr Krokodiller
* Skjellkrypdyr
* Skilpadder
* Broøgler

**Amfibier Springpadder
* Salamandere
* Ormepadder
 | **Insekter Døgnfluer
* Øyenstikkere
* Gresshopper
* Lopper
* Vepser (veps, bier og maur)
* Tovinger (fluer og mygg)
* Biller
* Sommerfugler
 | **Blomsterplanter (AGP-III systemet) Rosales Roseordenen
* Asterales Kurvplanteordenen
* Nymphaeales «Vannliljeordenen»
* Gentianales «Søtrotordenen»

**Nakenfrøede planter Bartrær
* Konglepalmer
* Ginkgoales
 |

## Se også

* Liste over fugleordener
* Liste over planteordener.

## Referanser

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*

 Ordbokdefinisjonen av Orden (biologi) i Wiktionary