Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Biologisk klassifikasjon

De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Biologisk klassifisering** er en metode for å kategorisere organismer i et hierarkisk system. Kategori-baserte systemer bruker et gitt antall nivåer i hierarkiet slik som rike, familie, slekt og art. Ikke-kategoriske systemer bruker et vilkårlig antall nivåer i hierarkiet, som varierer fra art til art. Gruppene i et klassifikasjonssystem kalles et taxon.

Moderne biologisk klassifikasjon har røtter tilbake til Carl von Linné, som grupperte arter etter deres bygningstrekk. Disse gruppene har senere blitt revidert for å passe med Charles Darwins prinsipp.

Tradisjonelt har dette vært etter organismenes likhetstrekk. I de senere årene har mange systematikere hoppet over klassifikasjonen og konsentrert seg om organismenes slektskap. Et system som utelukkende bygger på slektskap, vil «definerer gruppene selv». Kjenner man til stamtreet, trenger man ikke å *definere* grupper, fordi man allerede har *oppdaget* dem. Hver gren i stamtreet tilsvarer en monofyletisk gruppe.

## Mono-, para- og polyfili

Utdypende artikkel: Gruppe (biologi)

Denne nye måten å klassifisere på har ført til at enkelte eldre etablerte grupper, blir regnet som kunstige grupper fordi de inneholder arter som ikke er i nær slekt med hverandre. Ett eksempel er hovdyr, som er en samlebetegnelse på pattedyr som har tær som ender i harde tåspisser, hover. I eldre systematikk hadde hovdyr det «vitenskapelige» navnet *Ungulata*. Hovdyr er ikke lengre noen naturlig systematisk gruppe, men en polyfyletisk gruppe, eller en ikke-systematisk gruppe, det vil si en samlegruppe på dyr fra ulike slekter som har det til felles at de alle har hover.

Andre grupper ender opp som parafyletiske, det vil si at de ikke er «komplette», i og med at en av delgruppene ikke lenger regnes med. Et typisk eksempel er fisker, som har gitt opphav til firbeinte virveldyr.

## Taksonomiske nivåer

Utdypende artikkel: Kategori (biologi)

I biologisk klassifikasjon er organismene tradisjonelt organisert i sju obligatoriske ulike taksonomiske nivåer eller biologiske kategorier. Enkelte tar med selve livet (alt liv) som det åttende nivå eller kategori. Det er likeså vanlig å dele disse nivåene inn i mellomnivåer, det vil si at en familie ofte har flere underfamilier (delgrupper).

De sju obligatoriske kategoriene er (sortert etter stigende omfang) (i parentes *latin/engelsk*):

* art – (species/species) – (menneske) *Homo sapiens*
* slekt – (genus/genus) – *Homo*
* familie – (familia/family) – menneskeaper
* orden – (ordo/order) – primater
* klasse – (classis/class) – pattedyr
* rekke – (phylum/phylum) – ryggstrengdyr
* rike – (regnum/kingdom) – dyr

Eksempel på klassifikasjon er å sammenfatte:

* enfrøbladete og tofrøbladete planter til gruppen blomsterplanter.
* broøgler, krokodiller, skilpadder og skjellkrypdyr til krypdyr.

## Kilder

* Hanne Hegre Grundt, NRK, Kristin Bøhle. Introduksjon til systematikk og klassifikasjon Arkivert 5. februar 2018 hos Wayback Machine.

## Eksterne lenker

* (en) Taxonomy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
# Rekke (biologi)

De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Rekke** (Latin: *phylum*) er en av de aller høyeste kategorier innen biologisk og botanisk divisjon. En rekke eller divisjon kan omfatte én eller flere beslektede klasser, og beslektede rekker eller divisjoner sammenfattes som rike.

Dyreriket deles inn i rundt 35 rekker og sopp deles gjerne inn i 5 divisjoner. Systematisk inndeling i planteriket har tradisjonelt basert seg på å kartlegge familier, og det eksisterer ingen allmenn akseptert inndeling eller endog avgrensning av planter, slik at antall divisjoner varierer fra to til 12, og begrepet rekke eller divisjon brukes sjelden i botanikken. Protister deles gjerne inn i 14 eller 16 rekker.

## Definisjoner

Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et skjønnsspørsmål hvilken gruppe man velger å kalle rekke. Hos dyr henger inndelingen i rekker sammen med Haeckels idé om et *Bauplan*, den grunnleggende lesten et dyr er bygget over. For eksempel er alle ryggstrengdyr basert på en brusk- eller beinstreng (ryggraden hos oss virveldyr) som strekker seg gjennom hele kroppen med et nervevrør på oversiden og en tarm på undersiden. Leddyr har den motsatte bygningen, med en gjennomgående tarm som ligger over sentralnervesystemet, og med et ytre skjelett. Flatormer på sin side har sentralnervesystemet fordelt som et stigeformet nettverk med hovedstammene på hver side av kroppen og en enkelt munn mitt under som ender i en mage uten endetarmsåpning.

Denne måten å se dyreriket på gir en fenetisk definisjon av rekker basert på bygning og utvikling, mens man alternativt kan se på rekker som organismer med grader av slektskap som kommer til uttrykk i enkelte viktige bygningstrekk (fylogenetisk definisjon). Disse to måtene å definere rekker på gir likevel ingen dramatiske forskjeller i inndelingen av dyreriket, selv om noen rekker (svamper, flatormer) er parafyletiske.

## Historie

Tradisjonelt har dyreriket vært best undersøkt og der representerer en rekke en fundamentalt grunnleggende form for bygningstrekk. Uttrykket ble først lansert av Ernst Haeckel, basert på gresk *phylon* (stamme eller type). Den tyske botanikeren August W. Eichler tok opp Haeckels uttrykk og delte planteriket inn i 5 rekker.

## Referanser

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*

 Ordbokdefinisjonen av Rekke (biologi) i Wiktionary
# Klasse (biologi)

De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Klasse** (Latin: *classis*) er en kategori brukt i den biologiske systematikken;
en klasse kan omfatte én eller flere beslektede ordener, og én eller flere beslektede klasser sammenfattes som rekke i Dyreriket eller divisjon i Planteriket.
Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det et skjønnsspørsmål hvilken gruppe man velger å kalle klasse, og kriteriene for hva som er en klasse varierer fra rekke til rekke hos dyr og fra divisjon til divisjon hos planter. Dagens systematikk er derfor mer opptatt av organismenes slektskap eller stamtre enn av kategorier, men formelle enheter som klasse brukes gjerne i floraer, allmenlitteratur og lærebøker hvor oversikt er viktigere enn detaljene i stamtreet.

I Dyreriket slutter det vitenskapelige navnet for en klasse vanligvis på -a, for eksempel Mammalia (pattedyr), Insecta (insekter) og Asterozoa (sjøstjerner og slangestjerner).

I botanikken dannes det vitenskapelige navnet for en klasse ved at roten på typusslektens navn får endelsen -phyceae (for alger), -opsida (for landplanter) eller -mycetes (for sopper).
De tilsvarende endelsene for underklasser er -phycidae, -idae og -mycetidae.

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for arter i Wikidata*

 Ordbokdefinisjonen av klasse i Wiktionary
# Egentlige pattedyr

| Egentlige pattedyr
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| Theria Parker og Haswell, 1897 |
| Populærnavn |
| egentlige pattedyr |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 4750+
 |
| Habitat
 | marint, limnisk og terrestrisk
 |
| Utbredelse
 | hele jorden
 |
| Inndelt i |
| * morkakedyr
* pungdyr
 |

**Egentlige pattedyr** (Theria) er en underklasse av pattedyr (Mammalia) som omfatter de aller fleste pattedyrartene. Den består av pungdyr (Marsupialia) og placentale pattedyr (Eutheria). Egentlige pattedyr er søstergruppen til kloakkdyrene (Monotremata).

## Kladogram

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Mammalia    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Monotremata  |
|  |
|    Theria    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Marsupialia  |
|  |
|  |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  Eutheria    |

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|    Atlantogenata    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Afrotheria  |
|  |
|  |  Xenarthra  |
|  |

 |
|  |
|    Boreoeutheria    |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Laurasiatheria  |
|  |
|  |  Euarchontoglires  |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

 |
|  |

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *egentlige pattedyr* – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen

* (en) *egentlige pattedyr* i Encyclopedia of Life

* (en) *egentlige pattedyr* hos Fossilworks

* (en) *egentlige pattedyr* hos ITIS

* (en) *egentlige pattedyr* hos NCBI

* (en) *Kategori:Theria* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Theria* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Familie (biologi)

De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Familie** (Latin: *familia*) er en kategori brukt i den biologiske systematikken;
en familie kan omfatte én eller flere beslektede slekter, og én eller flere beslektede familier sammenfattes som orden. En gruppe av nært beslektede familier omtales som en *overfamilie*, og er en mellomgruppe, mellom *orden* og *familie*. Likedann ordnes slekter innen familien, som er nært beslektet som *underfamilier*.

## Noen kjente familier

Familier er tradisjonelt svært viktig i botanikken, der mange av de de kjente gruppene har navnet -familie også på norsk, slik som rosefamilien og kurvblomstfamilien. Også i dyreriket utgjør familiene ofte velkjente og lett identifiserbare grupper, slik som hundedyr, kattedyr (to familier av rovdyr), kvegdyr, hjortedyr (to familier av klovdyr) og marihøner og løpebiller (to familier av biller).

Som hos andre kategorier (med unntak av arten) er det ingen allmenne regler for hva som utgjør en familie, selv om de mest kjente familiene (som den over) har vært fastsatt og ankerkjent i flere hundre år. Høyere systematiske kategorier som slekt og familie vil imidlertid ofte representere tydelige episoder med radiasjon. Systematikere etter Charles Darwin har forsøker å skape systematikk som reflekterer det underliggende stamtreet, likevel vil spørsmålet om en art eller gruppe tilhører den ene eller andre familien eller om en beskrevet familie skal anerkjennes i det hele tatt – være et resultat av tradisjon og praksis. Innenfor fylogenetisk nomenklatur brukes derfor ofte begreper som «gruppe» og «clade» i stedet for formalenheter som familie.

## Navnetradisjoner

Vitenskapelige navn er laget slik at en kan kjenne igjen hvor i det systematiske hierarkiet plante- eller dyregruppen er plassert. Det gjøres ved at roten på typusslektens er lik.

* Plantefamilier
 familie: -aceae,
underfamilier: -oideae

* Dyrefamilier
 familie: -idae,
underfamilier: -inae,
overfamilie: -oidea

## Se også

* Liste over plantefamilier

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Kategori:Families (biology)* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

 Ordbokdefinisjonen av Familie (biologi) i Wiktionary
# Myomorpha

| Myomorpha
 |
| --- |
| *Acomys cahirinus* |
| Nomenklatur |
| Myomorpha Brandt, 1855 |
| Populærnavn |
| muselignende gnagere |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | 1 749
 |
| Habitat
 | hovedsakelig terrestrisk, variert
 |
| Utbredelse
 | kosmopolitisk
 |
| Inndelt i |
| * Dipodoidea
* Muroidea
 |

**Myomorpha** (muselignende gnagere) er den største av de fem undergruppene i ordenen av gnagere (Rodentia). Gruppen inkluderer i henhold til Handbook of the Mammals of the World - Volume 7: Rodents II (som publiseres i slutten av november 2017) 1 749 arter, fordelt i 345 slekter over ni familier. Artene er i hovedsak terrestriske, men det finnes også både fossoriale og trelevende arter.

De fire andre undergruppene blant gnagerne er Castorimorpha (bevergruppen), Anomaluromorpha (springharegruppen), Hystricomorpha (marsvingruppen) og Sciuromorpha (ekorngruppen). Myomorpha deles videre inn i de to overfamiliene Dipodoidea (hoppemusgruppen) og Muroidea (musegruppen).

## Inndeling

Myomorpha har tradisjonelt blitt delt inn i to overfamilier med i alt sju familier, men ny forskning tyder nå på at det bør være ni familier. To underfamilier i Dipodidae har i henhold til Wilson, Lacher & Mittermeier (2017) blitt løftet til full familiestatus; Sminthidae og Zapodidae. Familien Nesomyidae finnes bare i Afrika og på Madagaskar, og har utviklet økologiske nisjer som likner andre familier i musegruppen.

**Treliste Rodentia, gnagere
	+ Myomorpha, muselignende gnagere
		- Dipodoidea, hoppemusgruppen
			* Sminthidae, bjørkemusfamilien
			* Zapodidae, (mangler norsk navn)
			* Dipodidae, hoppemusfamilien
		- Muroidea, musegruppen
			* Calomyscidae, musehamsterfamilien
			* Cricetidae, hamsterfamilien
			* Muridae, musefamilien
			* Nesomyidae
			* Platacanthomyidae, tremusfamilien
			* Spalacidae, mulvarprottefamilien

## Litteratur

* Don E. Wilson, Thomas E. Lacher, Jr, Russell A. Mittermeier (2017) Handbook of the Mammals of the World - Volume 7: Rodents II. Lynx Edicions in association with Conservation International and IUCN, November 2017. ISBN 978-84-16728-04-6

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Myomorpha* i Encyclopedia of Life

* (no) *Myomorpha* hos Artsdatabanken

* (sv) *Myomorpha* hos Dyntaxa

* (en) *Myomorpha* hos Fossilworks

* (en) *Myomorpha* hos ITIS

* (en) *Myomorpha* hos NCBI
# Ørkenrotter

| Ørkenrotter
 |
| --- |
| *Meriones unguiculatus* |
| Nomenklatur |
| Gerbillinae Gray, 1825 |
| Populærnavn |
| ørkenrotter, gerbiler |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Familie | Musefamilien  |
| Økologi
 |
| Antall arter
 | ca. 110
 |
| Habitat
 | terrestrisk, tørre habitater
 |
| Utbredelse
 | den gamle verden
 |
| Inndelt i |
| * *Ammodillus*
* *Brachiones*
* *Desmodilliscus*
* *Desmodillus*
* *Gerbillurus*
* *Gerbillus*
* *Meriones*
* *Microdillus*
* *Pachyuromys*
* *Psammomys*
* *Rhombomys*
* *Sekeetamys*
* *Tatera*
* *Taterillus*
 |

**Ørkenrotter** (Gerbillinae) eller **gerbiler** er en underfamilie i musefamilien (Muroidea) som består av omkring 110 arter.

Ørkenrotter er en gruppe med små gnagere som vanligvis blir 10–12 centimeter lange (halene blir 8–10 centimeter). Gerbiler er populære selskapsdyr, da de sjelden biter hverandre og er relativt luktfrie. Gerbiler er sosiale dyr som gjerne vasker hverandre og sover sammen; de skal derfor leve to og to i fangenskap. Hanner er mye lettere å sette sammen enn hunner.

Gerbiler lever mellom to og fem år og spiser frø, røtter, frukter og løker. Det finnes omtrent 110 ulike arter.

## Inndeling

Myomorpha har tradisjonelt blitt delt inn i to overfamilier med i alt sju familier, men ny forskning tyder nå på at det bør være ni. To underfamilier i Dipodidae har i henhold til Wilson, Lacher & Mittermeier (2017) blitt løftet til full familiestatus; Sminthidae og Zapodidae. Familien Nesomyidae finnes bare i Afrika og på Madagaskar, og har utviklet økologiske nisjer som likner andre familier i musegruppen.

**Treliste Rodentia, gnagere
	+ Myomorpha, muselignende gnagere
		- Dipodoidea, hoppemusgruppen
			* Sminthidae, bjørkemusfamilien
			* Zapodidae, (mangler norsk navn)
			* Dipodidae, hoppemusfamilien
		- Muroidea, musegruppen
			* Calomyscidae, musehamsterfamilien
			* Cricetidae, hamsterfamilien
			* Muridae, musefamilien
				+ Deomyinae (Acomyinae), ((piggmus og nære slektninger)
				+ Gerbillinae, ørkenrotter
					- Ammodillini
					- Desmodilliscini
					- Gerbillini
						* Gerbillina
						* Rhombomyina
					- Gerbillurini
					- Taterillini
				+ Leimacomyinae, togomus
				+ Murinae, ekte mus (rotter og mus i den gamle verden)
			* Nesomyidae
			* Platacanthomyidae, tremusfamilien
			* Spalacidae, mulvarprottefamilien

## Se også

* Tamrotte

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Ørkenrotter* i Encyclopedia of Life

* (en) *Ørkenrotter* hos Fossilworks

* (en) *Ørkenrotter* hos ITIS

* (en) *Ørkenrotter* hos NCBI

* (en) *Kategori:Gerbillinae* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* (en) *Gerbillinae* – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Gerbillinae* – detaljert informasjon på Wikispecies
# Slekt (biologi)

De taksonomiske nivåene i biologisk klassifikasjon.
**Slekt** (Latin: *genus*) er en kategori brukt i den biologiske systematikken; en slekt kan omfatte én eller flere nært beslektede arter. I tillegg til arter kan slekter bestå av én eller flere *underslekter*, som igjen består av én eller flere arter. Én eller flere nært beslektede slekter sammenfattes som en familie, kanskje via ett eller flere tribus og underfamilier.

Høyere systematiske kategorier som slekt og familie vil representerer tydelige episoder med radiasjon, slik at gruppen som sådan ofte representerer et virkelig fenomen i naturen, og ikke bare en praktisk samlebetegnelse.

## Navn og skrivemåte

To slekter kan ha samme navn dersom den ene er en dyreslekt og den andre en planteslekt. For eksempel er *Aotus* navnet på en slekt aper og på en slekt i erteblomstfamilien, og *Prunella* er navnet på både en slekt i leppeblomstfamilien og en slekt av jernspurver.

Slektsnavn skrives som regel i *kursiv*, og har alltid stor forbokstav.

## Koder

For at et slektsnavn skal være gyldig, må det være framsatt på en bestemt måte, i henhold til såkalte koder (regelbøker). Det finnes særskilte koder for navn i zoologi og botanikk, og reglene avviker i noen tilfeller mellom de to kodene. Et krav er at et slektsnavn som blir innført skal ha en definert typeart, og minst én gyldig publisert art må bli ført til slekten.

## Referanser

## Eksterne lenker

* (en) *Kategori:Genera (biology)* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

 Ordbokdefinisjonen av Slekt (biologi) i Wiktionary
# Ørkenmus

| Ørkenmus
 |
| --- |
|  |
| Nomenklatur |
| *Gerbillus* Desmarest, 1804 |
| Populærnavn |
| ørkenmus, gerbiler |
| Klassifikasjon |
| Rike | Dyreriket  |
| Rekke | Ryggstrengdyr  |
| Klasse | Pattedyr  |
| Orden | Gnagere  |
| Familie | Musefamilien  |
| Underfamilie | ørkenrotter  |
| Økologi
 |
| Habitat:
 | tørre områder
 |
| Utbredelse:
 | Afrika, Asia
 |

**Ørkenmus** (vitenskapelig navn **Gerbillus**) er en løpemus som er så stor som en rotte, og som har lang hale. Den er aktiv om natten og de lange bakbeina gjør at den kan løpe fort avgårde. Ørkenmusen er også i familie med rotter.

## Eksterne lenker

* (en) *Ørkenmus* i Encyclopedia of Life

* (en) *Ørkenmus* i Global Biodiversity Information Facility

* (en) *Ørkenmus* hos Fossilworks

* (en) *Ørkenmus* hos ITIS

* (en) *Ørkenmus* hos NCBI

* (en) *Kategori:Gerbillus* – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons

* *Gerbillus* – detaljert informasjon på Wikispecies

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.
Autoritetsdata
# Mammal Species of the World

Mammal Species of the World er et engelskspråklig zoovitenskapelig referanseverk som inneholder beskrivelser og bibliografiske data for alle kjente, nålevende arter av pattedyr. Verket er redigeret av Don E. Wilson og DeeAnn M. Reeder.

Tredje utgave kom ut i 2005. Det blir utgitt i 2 bind med i alt 2 142 sider, og inneholder beskrivelser av 29 ordener og 5 416 arter. Det finnes online versjoner på Smithsonian Institution, National Museum of Natural History og Bucknell Universitys hjemmesider, og en delvis online version på Google Books (se ksterne lenker).

En 4. utgave er under utarbeidelse.

## Elektroniske versjoner

* Boken på Smithsonians hjemmeside
* Boken på Bucknell Universitys hjemmeside Arkivert 12. juni 2012 hos Wayback Machine.
* Boken på Google Books

## Se også

* Handbook of the Mammals of the World

## Referanser

## Eksterne lenker

* *Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata*
# Integrated Taxonomic Information System

Integrated Taxonomic Information System
**Integrated Taxonomic Information System** (**ITIS**) er en organisasjon, opprinnelig dannet i 1996, som samler inn informasjon om planter, dyr, sopp og mikroorganismer. Selskapet ble opprettet for å fremme samarbeidet mellom amerikanske myndigheter, men nå deltar flere internasjonale organisasjoner i samarbeidet. Målet er å skape en tilgjengelig database med pålitelig informasjon om artsnavn og vitenskapelig klassifisering.

## Se også

* Biologisk klassifikasjon
* Biologisk systematikk
* Taksonomi
* International Commission on Zoological Nomenclature

## Eksterne lenker

* (en) Offisielt nettsted

Denne artikkelen er en **spire**. Du kan hjelpe Wikipedia ved å utvide den.