# Tsjuvasjisk

|  |
| --- |
| **Tsjuvasjiskчăваш чěлхи, *tsjavasj tsjelkhi |
| **Klassifisering** | Altaisk  Tyrkisk   Bolgarsk    **Tsjuvasjisk** |
| **Talarar** | tsjuvasjar |
| **Bruk** |
| **Tala i** |  Russland |
| **Skriftsystem** | Det kyrilliske alfabetet |
| **Offisiell status** |
|  |
| **Offisielt språk i** |  Russland Tsjuvasjia (Russland) |
| **Språkkodar** |
| **ISO 639-1** | cv |
| **ISO 639-2** | chv |
| **ISO 639-3** | chv |
| **Glottolog** | `chuv1255` |
| **Wikipedia på tsjuvasjisk** |

**Tsjuvasjisk** er språket til tsjuvasjane (ikkje å forveksle med *tsjuvanarane*, som held til i det nordaustlege Sibir) og det offisielle språket i den tsjuvasjiske republikken i Sentral-Russland. Det er det einaste levande førbulgarske språket i den tyrkiske språkfamilien.

Ved folketeljinga i 2010 var det 1 043 000 menneske som snakka tsjuvasjisk i Russland, ned frå 1 325 000 i 2002. Eit anslag frå 1993 var på 1 774 000 menneske.

Wikipedia-logoen på tsjuvasjisk
## Skrift

Tsjuvasjisk blir skrive med det tsjuvasjiske alfabetet, som er eit kyrillisk alfabet avleidd av det russiske. Tsjuvasjisk har likevel brukt mange ulike skriftsystem, frå ei runeskrift i før-islamsk tid, til det arabiske alfabetet, til tsjuvasjane slutta å skriva etter å ha blitt invaderte av mongolane.

Det moderne skriftspråket blei skapt av I. Ja. Jakovlev i 1873. Det blei revidert i 1938, og i dag blir den reviderte forma brukt.

## Fonologi

### Segmental fonologi

Konsonantane i tsjuvasjisk er (med kyrilliske bokstavar i parantes): /p/ (п), /t/ (т), /k/ (к), /t͡ɕ/ (ч), /s/ (с), /ʂ/ (ш), /ɕ/ (ҫ), /χ/ (х), /ʋ/ (в), /m/ (м), /n/ (н), /l/ (л), /r/ (р), /j/ (й).

Tsjuvasjisk har åtte vokalfonem. Krueger (1961) sett dei opp i eit system tilsvarande det for tyrkisk:

|  | Fremre | Bakre |
| --- | --- | --- |
|  | Urunda | Runda | Urunda | Runda |
| Høg | i ⟨и⟩ | y ⟨ӳ⟩ | ɯ ⟨ы⟩ | u ⟨у⟩ |
| Låg | e ⟨е⟩ | ø̆ ⟨ӗ⟩ | а ⟨а⟩ | ŏ ⟨ӑ⟩ |

### Suprasegmental fonologi

Tsjuvasjisk har, som dei fleste andre tyrkiske språk, vokalharmoni. I tsuvasjisk har suffiksa to versjonar, ein med fremre vokalar, og ein med bakre vokalar. Vokalane i tabellen ovanfor står altså parvis til kvarandre. Lokativ er dermed bakre *-ta* eller fremre *-te*, alt etter rotvokalen i stammen: Шупашкар**та** (Tsjeboksjary.Lok) vs. кил**те** "heime (heim.Loc)".

## Morfologi

### Pronomen

|  | Nominativ | Objektiv | Lokativ |
| --- | --- | --- | --- |
| eg | эпĕ (эп) | мана | манпа |
| du | эсĕ (эс) | сана | санпа |
| han, ho det | вăл | уна | унпа |
| vi | эпир | пире | пирĕнпе |
| dokker | эсир | сире | сирĕнпе |
| dei | вĕсем | вĕсене | вĕсемпе |

## Syntaks

Tsjuvasjisk er, som dei andre tyrkiske språka, og som nabospråket marisk, eit SOV-språk. I komplekse verbkonstruksjonar kjem hjelpeverbet til slutt.

Nominalfrasen har rekkjefølgja *Genitiv / Determinativ - adjektiv - substantiv(-possessivsuffiks)*.

Tsjuvasjisk har postposisjonar.

## Leksikon

### Talord

| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| нуль | пĕрре, пер | иккĕ | виççĕ | тăваттă | пиллĕк | улттă | çиччĕ | саккăр | тăххăр | вуннă |  |
|  | 11 | 20 | 30 | 40 | 50 | 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 1000 |
|  | вунпĕр | çирĕм | вăтăр | хĕрĕх | аллă | утмăл | çитмĕл | сакăрвуннă | тăхăрвуннă | çĕр | пин |

Årstal blir skrive rett fram: 1926 — *пин те тăхăр çĕр çирĕм улттă*.

## Litteratur

Om lag samstundes som ein sette i gang å laga eit tsjuvasjisk skriftspråk, tok ein òg til å interessera seg for den munnlege litteraturen til tsjuvasjane. Mange forskarar samla og gav ut noko av dette materialet, som vidare inspirerte andre til å skriva ny tsjuvasjisk litteratur. *Arşurri* (Visdomskogen) av M.F. Fjodorov blir sett på som utgangspunktet for den moderne skjønnlitteraturen på språket. Ein annan viktig milepåle var den fyrste avisa på språket, *Hibar* (Nyhende) som kom ut første gongen i 1905. To år seinare blei avisa stoppa av tsaren, men den tsjuvasjiske målreisinga var alt i rørsle.

## Målføre

Språket har to hovuddialektar, *virjal* eller over-tsjuvasjisk og anatri, eller neder-tsjuvasjisk. Det litterære språket bygger på den nedre dialekten.

Tsjuvasjisk er blitt påverka av finsk-ugrisk og tatarisk. Det har òg mange lånord frå russisk, marisk, persisk og arabisk.

## Kjelder