# Hovudside

|  |  |
| --- | --- |
| Velkomen til Nynorsk Wikipedia – eit fritt oppslagsverk som alle kan redigera. | I dag er det 3. juli 2026 (oppdater)
 Nynorsk Wikipedia har no 178 018 artiklar |

**Utvald artikkel veke 27The Sweet** er eit britisk glamrockband som vart verdskjent i 1970-åra. Den mest kjende besetninga av gruppa bestod av solovokalisten Brian Connolly, bassisten Steve Priest, gitaristen Andy Scott og trommeslagaren Mick Tucker.

Bandet vart skipa i London i 1968 heitte opphavleg The Sweetshop. Det fekk den første hitten sin, «Funny Funny», i 1971 etter å ha slått seg saman med låtskrivarane Nicky Chinn og Mike Chapman og plateprodusenten Phil Wainman. I 1971 og 1972 følgde den musikalske stilen til gruppa ei markant utvikling frå The Archies-liknande tyggegummipop ala «Funny Funny» til ein Who-inspirert hardrockstil med bruk av høgstemt korvokal. The Sweet fekk sin siste internasjonale suksess i 1978 med «Love Is Like Oxygen». *Les meir …*

 *Førre tre vekene:*
*Netumbo Nandi-Ndaitwah — Barking — Lou Reed*

**Dagens skandinaviske artikkelTrollsländor** (*Odonata*) är en ordning bland insekterna. Trollsländor hör till underklassen bevingade insekter och är en av de äldsta nu levande insektsordningarna eftersom gruppen uppträdde under karbontiden för cirka 300 miljoner år sedan. Nymferna lever i vatten och tar andra små vattenlevande djur. Fullbildade trollsländor är skickliga flygare som vanligen håller till i närheten av vatten och äter andra insekter som ofta fångas i luften.

Ordningen omfattar cirka 5 680 kända arter, varav 57 förekommer i Sverige. En särskilt stor artrikedom finns i den orientaliska regionen och neotropiska regionen. Storleken hos arterna varierar. En av de minsta trollsländorna är Agriocnemis pygmaea med ett vingspann på bara 18 millimeter. Störst är Megaloprepus caerulatus som har ett vingspann på 190 millimeter.

Utmärkande för trollsländor är att de har ett stort och rörligt huvud med stora fasettögon, bitande mundelar och korta borstliknande antenner, två par stora vingar och en långsträckt och smal bakkropp. En indelning av trollsländorna i två stora grupper brukar göras, *egentliga trollsländor* och *flicksländor och jungfrusländor*. *Läs mer …*

**Systerprojekt**

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Commons** Felles medialager |  | **Wikinytt** Frie nyhende |  | **Wiktionary** Ordbok og synonymordbok |
|  | **Wikifrasar** Frie sitat |  | **Wikibøker** Frie bøker |  | **Wikikjelda** Frie kjeldetekstar |
|  | **Wikispecies** Artskart |  | **Wikiversity** Frie læremiddel |  | **Meta-Wiki** Wikimedia |
|  | **Wikidata** Fri kunnskapsbase |  | **Wikivoyage** Fri reisehandbok |

**Dagen i dag**
fredag 3. juli 2026
* Andrea, Andrine og André har namnedag

* Kviterussland har nasjonaldag

**Visste du at …**
... soknepresten **Fredrik Waldemar Hvoslef** vart teken til fange og piska under Kautokeino-opprøret i 1852?
... den svenske matematikaren **Arne Beurling** knekte tysk kryptering slik at svenskane kunne lesa hemmelege tyske meldingar tidleg under andre verdskrigen?
... moderne teoriar om **evolusjon** rekner med at det finst seks ulike evolusjonsfaktorar?
... **kulerammer** i dag er mest brukte i Aust- og Søraust-Asia, særleg i Kina og Japan?
... **Saltstraumen** er verdas sterkaste malstraum?
Tilfeldige fakta** frå nokre av **artiklane** våre*

**Temasider**

Geografi ·
Historie ·
Kultur ·
Matematikk ·
Samfunn ·
Teknologi ·
Vitskap ·
**Fleire...Om Wikipedia**
Wikipedia er det største prosjektet til stiftinga Wikimedia. Oppslagsverket er fritt til å bruka her og elles. Det baserer seg i stor grad på dugnad, både når det gjeld skriving og retting, og du er velkommen til å delta. To av utgåvene er på norsk; denne nynorske wikipediaen og Wikipedia på bokmål og riksmål med meir enn 600 000 artiklar. Wikipedia finst også på nordsamisk. Wikipedia er støtta av gåver frå brukarane sine, og me tek gjerne imot bidrag.

Grunnprinsipp  Spørsmål og svar  Hjelp  Skriva  Endra  Arbeidskontoret  Samfunnshuset  Kontakt

**Wikipedia på andre språkSkandinavisk og vestnordiske språk:** bokmål · svensk · dansk · færøysk · islandsk

**Vestgermanske språk:** afrikaans · alemannisk · bayersk · engelsk · frisisk · jiddisch · limburgsk · luxemburgsk · nederlandsk · plattysk · skotsk ·
nordfrisisk · pennsylvaniatysk · Pfalz-tysk · saterlandfrisisk · tysk · vestflamsk · zeelandsk

**Keltiske språk:** gælisk · manx · skotsk-gælisk · walisisk · kornisk · bretonsk

**Baltiske og slaviske språk:** kviterussisk · kasjubisk · latvisk · litauisk · polsk · russisk · ukrainsk

**Finsk-ugriske språk:** enaresamisk  · nordsamisk  · estisk  · finsk  · livvi-karelsk · vepsisk

**Andre viktige innvandrarspråk:** arabisk · bosnisk · spansk · persisk · kurdisk · panjabi · albansk · somalisk · tamil · vietnamesisk · tyrkisk · urdu