# Margaret Thatcher

|  |
| --- |
| Margaret Thatcher |
|  |
|  |
| *Statsminister i Storbritannia* |
| Periode | 1979–1990 |
| Parti | Det konservative partiet i Storbritannia |
| Fødd | 13. oktober 1925 |
| Fødestad | Grantham i Lincolnshire |
| Død | 8. april 2013 (87 år) |
| Dødsstad | London |
| Mor | Beatrice Ethel Stephenson |
| Far | Alfred Roberts |
| Ektefelle | Denis Thatcher |
| Medlem | Royal Society Det kongelige råd Carlton Club Pilgrims Society |
| Føregangar | James Callaghan |
| Etterfølgjar | John Major |

**Margaret Hilda Thatcher, baronesse Thatcher** (13. oktober 1925–8. april 2013) var ein britisk politikar og mangeårig statsminister. Thatcher var den fyrste kvinnelege leiaren for det britiske konservative partiet (toryane) og Storbritannia sin fyrste kvinnelege statsminister (1979-1990).

«Maggie» Thatcher var fødd i Grantham i Lincolnshire i England og studerte kjemi og juss ved Somerville College, Universitetet i Oxford. Ho blei vald inn i det britiske parlamentet i 1959 for Finchley. I 1979 blei ho utnemnd til utdannings- og vitskapsminister i regjeringa til Edward Heath. Fire år seinare støtta ho Keith Joseph som ny konservativ partileiar, men då han trekte seg gjekk Thatcher sjølv inn som kandidat og blei i 1975 vald til den første kvinnelege leiaren for eit større britisk politisk parti. I 1979 vann dei konservative parlamenstvalet, og Thatcher blei den første kvinnelege statministeren i Storbritannia.

Målet til Thatcher var å snu den økonomiske nedgangen til landet ved hjelp av fri marknadsøkonomi, mindre statleg innblanding og oppmuntring til gründerverksemd. Falklandskrigen i 1982 gav henne stor popularitet og sikra gjenval året etter. Thatcher følgde ein hard kamp mot fagforeiningar, overlevde eit attentatforsøk og stod steilt imot Sovjetunionen, noko som gav henne tilnamnet *«Iron Lady»*, 'jernkvinna'.

I 1987 blei Thatcher gjenvald til ein tredje periode, som den første britiske statsministeren. Dei påfølgjande åra blei vanskelege politisk, både i samfunnet, der ein nyinnført skatt kjend som «*poll tax*» var særs upopulær, og innan partiet, som var splitta i synet på det europeiske økonomiske samarbeidet. Ho gjekk av som statsminister i 1990. Thatcher var den lengst sitjande statsministeren sidan Robert Cecil, Lord Salisbury, som regjerte frå 1886 til 1892. Ho blei *life peer* med tittelen baronesse av Kesteven, og hadde med dette ein rett til å sitja i det britiske overhuset.

I løpet av 2002 hadde Thatcher fleire små slag, og blei råda frå å ha fleire offentlege opptredenar. Hausten 2008 blei det gjort offentleg kjend at Thatcher hadde demens.

## Referansar

## Litteratur

* Margaret Thatcher: *The Downing Street Years*, HarperCollins, 1993, ISBN 0-00-255354-6
* Margaret Thatcher: *The Path to Power*, HarperCollins, 1995, ISBN 0-00-255050-4
* Patrick Cosgrave: *Margaret Thatcher - A Tory and her Party*, Hutchinson, London, 1978, 1979, ISBN 0-09-131380-5. Norsk omsetjing: *Margaret Thatcher*, NÅ forlag 1979, ISBN 82-505-0210-8
* Christopher A. Pissarides: *Unemployment in Britain: A European Success Story*, Centre for Economic Performance, London School of Economics, IZA and CEPR, 17. oktober 2003

## Bakgrunnsstoff

* Kronikk i Bergens Tidene På sporet av Margaret Thatcher Arkivert 2007-09-21 ved Wayback Machine.