Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Henaņa

|  |
| --- |
| **Henaņas province** |
| **河南省** |
| —  **Ķīnas province**  —  |
| Henaņas provinces atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Džendžou
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 167 000 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 94 023 567 |
|  - Blīvums | 563/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+8)
  |
| **Mājaslapa:** www.henan.gov.cn |
|  **Henaņas province Vikikrātuvē** |

**Henaņas province** (ķīniešu: 河南省, piņjiņs: *Hénán Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Šaaņsji, Šaņsji, Hebei, Šaņdunu, Aņhui un Hubei provincēm. Provinces administratīvais centrs ir Džendžou. 2010. gadā Henaņas provincē dzīvoja 94,0 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 98,8% bija haņi, 1,0% — hueji, bet 0,2% — citi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Henaņa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Māsa[labot | labot pirmkodu]

**Māsa** ir meita ģimenē attiecībā pret citiem bērniem kopīgiem vecākiem. Viņa ir daļa no brāļiem un māsām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Māsa.
# Aksioma

**Aksioma** (no grieķu: *αξιωμα* — "atzīts par derīgu esam, pašsaprotams") ir kādas teorijas tēze, ko izmanto citu šīs teorijas tēžu pierādīšanai, bet pašu šajā teorijā pieņem bez pierādījuma, arī atzinums (izteikums), ko bez pierādījumiem pieņem par patiesu.

Ģeometrijas aksiomām matemātikā ir īpaša nozīme. Ģeometrijas aksiomas ir pamatatziņas, uz kurām pamatojas visa ģeometrija. Izmainot kādu no aksiomām, mainās arī pati ģeometrija.

## Atsauces
# Peldbaseins

50 metrus garš Olimpisko spēļu baseins
**Peldbaseins** jeb **baseins** ir slēgta vai atklāta ūdenstilpne peldēšanai vai sacensībām peldēšanā, ūdenspolo, daiļlēkšanā un citos sporta veidos. Dabiskos peldbaseinus iekārto dabiskajās ūdenstilpēs ar līdzenu dibenu, nelielu straumi un tīru ūdeni. Mākslīgajos jeb slēgtajos un atklātajos peldbaseinos iekārto vienu vai vairākas ūdenstilpnes, treniņu telpas un garderobes.

Vienā pusē peldbaseinam tiek ierīkoti starta paaugstinājumi, kuru izmēri ir 0,5×0,5 m, un tie atrodas vienu metru virs ūdens. Tornis lēkšanai parasti ir izvietots 1, 3, 5, 7 vai 10 metru augstumā, bet tramplīni atrodas viena vai trīs metru augstumā virs ūdens. Peldbaseinu garumi var būt dažādi, bet sacensībās ir pieņemts izmantot 25 vai 50 metrus garus, līdz 25 metriem platus un līdz 2,3 metriem dziļus peldbaseinus.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Peldbaseins.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Miklošs Horti

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Miklošs Horti *Horthy Miklós* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1868. gada 18. jūnijā Kendereša, Austroungārija (Jāsa-Naģkuna-Solnoka,  Ungārija) |
| Miris | 1957. gada 9. februārī (88 gadi) Eštorila,  Portugāle |
| Nodarbošanās | politiķis, karavīrs |
| Paraksts |  |

 |

Naģbāņas vitēzs **Miklošs Horti** (ungāru: *Vitéz nagybányai Horthy Miklós*, dzimis 1868. gada 18. jūnijā, miris 1957. gada 9. februārī) bija Austroungārijas admirālis, Ungārijas reģents no 1920. gada līdz 1944. gada 15. oktobrim.

Dienēja Austroungārijas flotē no 1896. gada. No 1908. līdz 1914. gadam - imperatora Franča Jozefa I adjutants. Pirmā pasaules kara laikā izcīnījis uzvaras vairākās jūras kaujās. 1918. gada martā iecelts par Austroungārijas flotes komandieri. Pameta floti, kad jaunais imperators Kārlis I pavēlēja nodot floti jaunās valsts - Dienvidslāvijas rīcībā.

Pēc Ungārijas Padomju Republikas nodibināšanās Horti kļuva par Ungārijas konservatīvo spēku līderi un pēc komunistu režīma sabrukuma, kad no Budapeštas evakuējās Rumānijas karaspēks, iegāja pilsētā, nodibinot labēju valdību. Horti tika iecelts par karalistes reģentu. Līdz 1922. gadam pēdējais Austroungārijas imperators Kārlis I divreiz neveiksmīgi centās ieņemt Ungārijas troni. Starpkaru periodā Horti realizēja nacionāli konservatīvu politiku, aizliedzot gan komunistu, gan galēji labējo Bultu krusta partiju, ārpolitikā apstrīdot Trianonas līgumu.

Trīsdesmitajos gados tuvinājās Hitlera Vācijai. Vīnes arbitrāžu rezultātā Ungārijai izdevās atgūt daļu no Pirmajā pasaules karā zaudētajām teritorijām. Ungārija Otrajā pasaules karā piedalījās kā Vācijas sabiedrotais, iebrūkot Dienvidslāvijā un PSRS, tomēr atsakoties no holokausta realizācijas. Pasliktinoties situācijai karā, Ungārija meklēja iespējas pāriet Sabiedroto pusē, tāpēc 1944. gada martā vācu karaspēks iegāja valstī, to okupēja un sāka ebreju deportāciju no valsts. 1944. gada 15. oktobrī Horti paziņoja, ka Ungārija izstājas no Ass valstīm un slēdz pamieru ar PSRS, tāpēc Horti tika arestēts un nogādāts Bavārijā. Pēc kara apmetās Portugālē, kur miris.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Miklošs Horti.
# 23. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * -0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * -0. gadsimts
* **1. gadsimts 2. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 10 – 19
* **20 – 29 30 – 39
 |
| **Gadi:** | * 20
* 21
* 22
* **23 24
* 25
* 26
 |

23. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 23 *XXIII* |
| Ab urbe condita | 776 |
| Armēņu kalendārs | *N/A* |
| Asīriešu kalendārs | 4773 |
| Bahāju kalendārs | −1821 — −1820 |
| Bengāliešu kalendārs | −570 |
| Berberu kalendārs | 973 |
| Budistu kalendārs | 567 |
| Birmiešu kalendārs | −615 |
| Bizantiešu kalendārs | 5531—5532 |
| Ķīniešu kalendārs | 壬午年 (Ūdens zirgs) 2719 vai 2659     *— līdz —* 癸未年 (Ūdens kaza) 2720 vai 2660 |
| Koptu kalendārs | −261 — −260 |
| Etiopu kalendārs | 15—16 |
| Ebreju kalendārs | 3783—3784 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 79—80 |
|  - *Shaka Samvat* | *N/A* |
|  - *Kali Juga* | 3124—3125 |
| Holocēna kalendārs | 10023 |
| Igbo kalendārs | −977 — −976 |
| Irānas kalendārs | 599 BP – 598 BP |
| Islāma kalendārs | 617 BH – 616 BH |
| Jūlija kalendārs | 23 *XXIII* |
| Korejas kalendārs | 2356 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**23. gads** bija parastais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Romas impērija

* Konsuli šajā gadā ir Gajs Asīnijs Polio (*Gaius Asinius Pollio*) un Gajs Antistijs Vets (*Gaius Antistius Vetus*).
* Romas imperatora Tiberija dēla Jūlija Cēzara Druza nāve. Pēc tam viņš zaudē interesi par valsts pārvaldi un pievēršas izpriecām.
* Ēlijs Sejāns (*Lucius Aelius Seianus*) iegūst ietekmi pār Senātu un Tiberiju pēc Jūlija Cēzara Druza nāves.

### Pārējā pasaule

* Jūnijs — Kunjanas kauja (Ķīna). Pēc 2 mēnešus ilga aplenkuma 9000 Liū Khuana vadītie dumpinieki sakauj 450 000 vīru lielo Vangmanga karaspēku. Liū Khuans, Haņu dinastijas karaliskās ģimenes pēctecis un Haņu dinastijas opozīcijas vadonis pasludina sevi par imperatoru.

## 23. gads kultūrā un ekonomikā

* Grieķu ģeogrāfs Strabons publicē savu darbu *"Ģeogrāfija"* 17 grāmatās. Šajā darbā aprakstīta tā laika romiešiem un grieķiem pazīstamā pasaule. Šis ir vienīgais šāda veida darbs, kas gandrīz pilnībā saglabājies līdz mūsdienām no antīkiem laikiem.

## Dzimuši

* Plīnijs Vecākais — Senās Romas zinātnieks un rakstnieks (miris 79. gadā).

## Miruši

* 14. septembris - Jūlijs Cēzars Druzs (*Drusus Julius Caesar*), Romas imperatora Tiberija dēls, noindēts (dzimis 13 p.m.ē.).
* 6. oktobris - Vangmangs, Ķīnas Haņu dinastijas imperators (dzimis 45 p.m.ē.).
* Juba II, Numīdijas, vēlāk Mauretānijas karalis (dzimis 50. p.m.ē.).
# Vasalis

Viduslaiku ilustrācija, kurā attēlots vasalis (pa kreisi), kas uz ceļiem dod uzticības zvērestu savam kungam (pa labi), 13. gadsimts.
**Vasalis** (latīņu: *vassallus* – 'kalps') ir persona feodālajā sabiedrībā, kas viduslaiku Eiropā saņēma lietojumā zemi (lēni) no sava kunga (senjora) apmaiņā pret uzticību, karadienestu un citām saistībām. Par vasaļiem visbiežāk kļuva bruņinieki, kuri par karadienestu senjora armijā saņēma lēni — ienākumu avotu, kas ļāva uzturēt sevi, zirgus un bruņojumu. Vasaļu pienākums bija dot uzticības zvērestu un kalpot savam kungam, bet viņu tiesības tika apstiprinātas ar īpašu dokumentu — lēņa grāmatu. Lai gan vasaļu tiesības un pienākumi dažādos Eiropas reģionos un gadsimtos atšķīrās, tie vienmēr piederēja pie dižciltīgo kārtas un bija nozīmīga viduslaiku sabiedrības daļa.

## Vēsture

Vasaļu sistēmas pirmsākumi meklējami vēlīnajā antīkajā laikmetā, kad mūsu ēras 4.–5. gadsimtā, mazinoties Romas impērijas centrālajai varai un pastiprinoties barbaru iebrukumiem tās teritorijā, lielākie zemes īpašnieki saviem nomniekiem (latīņu: *coloni*) piešķīra daļu no zemes lietošanā bez naudas maksas apmaiņā pret uzticību un militāru dienestu. Šīs savstarpējās saistības starp kungu un padoto pakāpeniski pārauga feodālajā iekārtā, kas pilnībā nostiprinājās agrajos viduslaikos.

8.–9. gadsimtā, Franku karaļvalsts laikā (īpaši valdnieka Kārļa Lielā laikā), šīs attiecības kļuva juridiski noteiktas: tika piešķirti lēņi (zemes gabali), bet to saņēmēji — vasaļi — zvērēja uzticību savam senjoram. Šo attiecību savienoja savstarpējas saistības — vasalis deva uzticības zvērestu un karadienestu, bet senjors nodrošināja tiesisku aizsardzību un uzturlīdzekļus lēņa formā.

Līdz 11.–12. gadsimtam feodālā hierarhija bija nostiprinājusies visā Rietumeiropā. Tās pamatā bija zemes īpašuma un dienesta apmaiņa, kas noteica gan politisko varu, gan sabiedrības struktūru. Vasalis kļuva par centrālo figūru starp karaļa autoritāti un vietējo bruņniecību, savukārt lēņu un zvēresta attiecības kļuva par galveno saikni, kas uzturēja viduslaiku Eiropas feodālo kārtību.

## Pienākumi

Vasalim bija jāiet karā, jāpiedalās senjora tiesā un padomē. Zināmos gadījumos viņa pienākumos ietilpa arī materiāla atbalsta sniegšana senjoram. Par to senjors deva savam vasalim zemi ar dzimtcilvēkiem, tā saukto feodu (no tā cēlies nosaukums feodālis). Turklāt viņš kļuva arī par vasaļa aizbildni. Vasaļa tiesības tika apstiprinātas ar īpašu dokumentu — lēņa grāmatu. Lielie feodāļi savukārt bija karaļa vasaļi. Senākās ziņas par vasaļiem Latvijas teritorijā ir atrodamas kopš 1201. gada.

## Skatīt arī

* Vasaļvalsts

## Atsauces
# Templis

Ankorvats — lielākais templis pasaulē
**Templis** (latīņu: *templum*) jeb **svētnīca** ir celtne, kas paredzēta reliģiskām vai garīgām aktivitātēm, tas ir, lūgšanas, upurēšanas un cita veida pasākumiem. Tā, piemēram, kristietībā galvenie tempļi tiek saukti par baznīcām, islāmā — par mošejām, bet jūdaismā — par sinagogām.

## Kopsavilkums

Jēdziens "templis" ir aizgūts no latīņu valodas vārda *templum*, kas pirmo reizi parādījās ap 6. gadsimtu p.m.ē., lai tādējādi apzīmētu ikvienu seno romiešu reliģisko celtni. Mūsdienās ar to visbiežāk apzīmē konstrukciju, kas paredzēta reliģiskām vai garīgām aktivitātēm kā, piemēram, lūgšanām, dievu pielūgsmei, meditācijai vai upurēšanai.

Pēc atsevišķu arheologu domām, senākais templis ar nosaukumu Gobekli Tepe, kas sevī galvenokārt ietver mākslīgi apstrādātu megalītisku akmens bluķu izkārtojumu plašā teritorijā, ir atrodams mūsdienu Turcijas dienvidaustrumu daļā, apmēram, 10 kilometru attālumā no Šanliurfas un tiek datēts ar 9000. gadu p.m.ē. Savukārt lielākais tempļa komplekss, kas sevī ietver vairāk kā tūkstoš dažādas celtnes un aizņem aptuveni 160 hektāru lielu platību, ir Ankorvats, kas atrodas mūsdienu Kambodžā un tika uzcelts 12. gadsimtā.

Tempļiem kā galvenajiem reliģiskās darbības centriem bija būtiska loma gandrīz ikvienas seno laiku civilizācijas sabiedrībā, kur tie visdažādākajās formās bija atrodami Senajā Divupē, Senajā Ēģiptē, Senajā Grieķijā, Senajā Romā, Senajā Ķīnā, Senajā Indijā, kā arī seno Amerikas civilizāciju sastāvā. Pēc kristietības nostiprināšanās mūsu ēras pirmajos gadsimtos vārds "templis" pakāpeniski tika aizstāts ar citiem svētnīcas apzīmējumiem kā "baznīca" un "katedrāle", lai tādējādi to vairāk saistītu tieši ar pagānisko kultūru, kas netika uzlūkota kā kristietības sastāvdaļa. Šī iemesla dēļ mūsdienu kristietībā galvenās svētnīcas tiek sauktas par baznīcām, islāmā — par mošejām, bet jūdaismā — par sinagogām.

## Skatīt arī

* Baznīca
* Kapela
* Mošeja
* Partenons
* Sinagoga
* Zikurāts

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Ancient History Encyclopedia* ieraksts (angliski)
* *Encyclopaedia Britannica* ieraksts (angliski)
# Liaodunas pussala[labot | labot pirmkodu]

| Liaodunas pussala |
| --- |
|
辽东半岛 |
| Pussalas ainava Dzjiņdžou apriņķī |
| Liaodunas pussalaRādīt kartē "Ķīna"Liaodunas pussalaRādīt kartē "Liaonina" |
| Ģeogrāfija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
66 000 km² |
| Garums |
225 km |
| Platums |
80—130 km |
| Augstākais kalns |
Bujuņšaņs 1131 m |
| Administrācija |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Liaonina |
| Lielākā pilsēta |
Daliaņa |
| Demogrāfija |
| Pamatiedzīvotāji |
ķīnieši |
|  **Liaodunas pussala Vikikrātuvē** |

**Liaodunas pussala** (ķīniešu: 遼東半島, *Liáodōng Bàndǎo*) ir pussala Ķīnas ziemeļaustrumos, Liaoninas provincē, izvirzoties starp Bohai līci un Dzelteno jūru.

Pussalas platība ir aptuveni 66 000 km², tajā dzīvo aptuveni 6,9 miljoni cilvēku (galvenokārt Daliaņas un Inkou pilsētu teritorijās).

## Vēsture

1895. gadā pēc Pirmā Ķīnas-Japānas kara Japāna ieņēma Liaodunas pussalu, bet Triju lielvalstu iejaukšanās (Krievija, Vācija un Francija) piespieda Japānu to atdot Ķīnai.

1898. gadā Krievijas Impērija īrēja pussalu un izveidoja militāru klātbūtni Portartūrā (mūsdienu Dalianas pilsēta). Krievijas—Japānas kara laikā (1904—1905) Japāna atkal ieguva kontroli pār pussalu, bet pēc Otrā pasaules kara beigām 1945. gadā to īslaicīgi pārņēma Padomju Savienība, līdz tā atgriezās Ķīnas sastāvā.

## Skatīt arī

* Šaņdunas pussala

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Liaodunas pussala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Soda ekspedīcija[labot | labot pirmkodu]

**Soda ekspedīcija** ir bruņotu personu (parasti karavīru, policistu) grupa, kas ir norīkota sacelšanās, nemieru u. tml. apspiešanai, to dalībnieku sodīšanai.

No 1905. līdz 1907. gadam soda ekspedīcijas, kas sastāvēja no Krievijas Impērijas karaspēka un policijas vienībām, tika plaši izmantotas, lai apspiestu 1905. gada revolūciju.

## Soda ekspedīcijas Latvijas teritorijā

Savu darbību soda ekspedīcijas Latvijas teritorijā uzsāka 1905. gada decembrī, kuras vadīja ģenerālmajors Aleksejs Orlovs. Soda ekspedīcijām tika dotas plašas pilnvaras, jo sagūstītos revolucionārus sodīja nošaujot, nodedzinot mājas, perot un ieliekot cietumā bez tiesas izmeklēšanas. Decembra beigās un 1906. gada pirmajos mēnešos nāves sods tika izpildīts 1170 cilvēkiem, no tiem aptuveni 700 bija skolotāji, kas tika nogalināti, jo tos uzskatīja par revolūcijas vadītājiem. Nāvessodu izpildīšana tika veikta publiskās vietās, galvenokārt pie evaņģēliski luteriskajām baznīcām. Vienības ieradās tajos pagastos, kuros revolucionāri bija nogalinājuši cilvēkus, dedzinājuši muižas vai uzbrukuši karaspēkam vai policijai. Baltijas ģenerālgubernatora rīcībā pavisam bija 12 tūkstoši kājnieku un gandrīz 4 tūkstoši jātnieku, kā arī 42 lielgabali.

Tāpat soda ekspedīcijas Latvijā un citur pielietoja Vācijas okupanti Otrā pasaules kara laikā, lai sodītu partizānus un to atbalstītājus.

## Atsauces
# Dzēriens

Apelsīnu sula
**Dzēriens** ir šķidrums, kas tiek īpaši sagatavots, lai to varētu iedzert, uzņemt organismā caur muti. Dzērienus lieto dažādu iemeslu dēļ, bet lielākoties tomēr, lai remdētu slāpes. Tas var būt arī pārtikas produkts ar kuru remdē izsalkuma sajūtu, piemēram, zīdaiņiem tas ir piens. Nereti ar terminu "dzēriens" apzīmē alkoholisko dzērienu vai no tiem pagatavotu kokteili.

## Skatīt arī

* Alkoholiskie dzērieni
* Enerģijas dzēriens
* Sporta dzēriens
# Hirohito

| **Hirohito** 裕仁 |
| --- |
| Hirohito 1935. gadā |
|  |
|  |
|
Japānas imperators |
|  |
| **Amatā** 1926. gada 25. decembrī — 1989. gada 7. janvārī |
| Priekštecis |
Taišo |
| Pēctecis |
Akihito |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1901. gada 29. aprīlī  Tokija, Japānas Impērija |
| Miršanas dati |
1989. gada 7. janvārī (87 gadu vecumā)  Tokija, Japāna |
| Tēvs |
Taišo |
| Māte |
Teimei |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Kodzjuna |
| Bērni | * Akihito
* Masahito
* 5 meitas
 |
| Augstskola | *Gakushūin* |
| Reliģija |
sintoisms |
| Paraksts |  |
|  |
|  Krizantēmas ordenis |
|  |

**Hirohito** (japāņu: 裕仁, dzimis 1901. gada 29. aprīlī, miris 1989. gada 7. janvārī) bija 124. Japānas imperators, kurš valdīja no 1926. gada 25. decembra līdz savai nāvei 1989. gada 7. janvārī. Viņa valdīšanas periods, kas pazīstams kā Šova ēra (昭和, *Shōwa*), ir visilgākais Japānas vēsturē, aptverot 62 gadus. Ārpus Japānas viņš ir plaši pazīstams ar savu dzimto vārdu Hirohito, taču Japānā viņu pēc nāves dēvē par **Imperatoru Šovu** (昭和天皇, *Shōwa tennō*). Bērnībā viņš bija zināms kā **Mičinomija** (迪宮 — princis Miči).

Hirohito valdīšanas laikā Japānas Impērija un Japāna piedzīvoja būtiskas pārmaiņas, tostarp modernizāciju, militāro ekspansiju un postošo Otrā pasaules kara periodu, kura noslēgumā Japānas Impērija pārgāja uz demokrātisku un miermīlīgu valsti. Lai gan viņa loma Otrajā pasaules karā ir pretrunīgi vērtēta, Hirohito tiek atzīts par vienu no galvenajiem Japānas atjaunotājiem pēc Otrā pasaules kara. Viņa valdīšanas beigās Japāna bija kļuvusi par vienu no pasaules saimniecības lielvalstīm. Pēc Hirohito nāves par Japānas imperatoru kļuva Akihito.

## Dzīvesgājums

Hirohito 1971. gadā
Hirohito ir dzimis Aojamas pilī, Tokijā. Viņa tēvs bija Japānas imperators Taišo, bet vectēvs — imperators Meidzi. Viņš izglītību ieguva Japānas izglītības iestādē *Gakushūin* (学習院), kas sākotnēji tika izveidota, lai izglītotu japāņu dižciltīgo bērnus. Pēc mācījās speciālā kroņprinču institūtā (*Tōgū-gogakumonsho*). Dzīves sākuma posmā viņu ļoti interesēja jūras bioloģija. 1921. gadā Hirohito kļuva par pirmo Japānas kroņprinci, kas bija devies ārpus Japānas. Viņš bija aizbraucis uz Eiropu. 1924. gadā viņš apprecējās ar princesi Kodzjunu.

Par Japānas imperatoru Hirohito kļuva 1926. gada 25. decembrī, kad nomira viņa tēvs imperators Taišo. Vēsturnieku vidū pastāv dažādas versijas par Hirohito lomu Otrajā pasaules karā, kad Japānas impērija kopā ar Trešo reihu un Itālijas Karalisti bija nostājušās pret Sabiedrotajiem.

1975. gadā pirmo reizi Japānas imperators, šajā gadījumā Hirohito, satikās ar ASV prezidentu, kas tajā brīdī bija Ričards Niksons. Hirohito nomira 1989. gada 7. janvārī. Par Hirohito pēcteci Japānas imperatora tronī kļuva viņa dēls Akihito.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hirohito.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Kolonizācija

**Kolonizācija** ir process, kurā valsts vai cita varas struktūra pārņem kontroli pār citu teritoriju un tās iedzīvotājiem, bieži vien izmantojot militāru spēku vai ekonomisko ietekmi. Šis process bieži vien ietver vietējo resursu izmantošanu un vietējo kultūru apspiešanu vai mainīšanu. Kolonizācija var notikt dažādos veidos, tai skaitā ar tiešu pārvaldi, caur kolonistiem, kuri apmetas jaunajā teritorijā, vai ar ekonomisko un politisko ietekmi, kas tiek uzspiesta vietējiem iedzīvotājiem.

Vēsturē kolonizācija ir bijusi izplatīta, sākot no seno impēriju ekspansijas līdz koloniālisma periodam, kad tādas valstis kā Spānija, Portugāle, Lielbritānija, Francija un Nīderlande pārņēma lielas teritorijas Āfrikā, Amerikā, Āzijā un Okeānijā. Šo procesu rezultātā daudzas vietējās kultūras tika mainītas vai iznīcinātas, un kolonizētās teritorijas bieži tika izmantotas ekonomisko interešu labā.

## Skatīt arī

* Saules sistēmas planētu kolonizācija

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kolonizācija.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Vadžrajāna

**Vadžrajāna** (sanskritā: वज्रयान, *vajrayāna* — ‘dimanta rats’ vai ‘zibens šautras rats’), arī **tantriskais budisms** un **ezotēriskais budisms**, ir budisma virziens, kas izplatīts Mongolijā, Ķīnas ziemeļos un Tibetā. Vadžrajānā ir atšķirīgas doktrīnas un prakses formas no teravādas, mahājānas un citiem budisma novirzieniem. Vadžrajānai ir raksturīga ezotērika un tantras.

Lamaisms jeb Tibetas budisms ir daļa no vadžrajānas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vadžrajāna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Krievijas Federācijas maršals

Krievijas Federācijas aizsardzības ministrs maršals Igors Sergejevs
**Krievijas Federācijas maršals** (krievu: *Маршал Российской Федерации*) ir augstākā militārā dienesta pakāpe Krievijas Federācijas bruņotajos spēkos, šo pakāpi vienīgo reizi 1997. gadā piešķīra tālaika Krievijas Federācijas aizsardzības ministram Igoram Sergejevam.

## Vēsture

Padomju armijā otrā augstākā (pēc Padomju Savienības ģenerālisimusa) militārā dienesta pakāpe bija PSRS maršals. Vācijas impērijas bruņotajos spēkos augstākā dienesta pakāpe bija ģenerālfeldmaršals (vācu: *Generalfeldmarschall*).

## Citās valstīs

Apvienotās Karalistes un vairāku citu valstu sauszemes bruņoto spēku hierarhijā augstākā dienesta pakāpe ir feldmaršals (angļu: *Field Marshal*).

## Krievijas Federācijas maršala uzpleči

* Parādes uzpleči
* Ikdienas uzpleči
* Lauka uniformas uzpleči
# Septembris

* Janvāris
* Februāris
* Marts
* Aprīlis
* Maijs
* Jūnijs
* Jūlijs
* Augusts
* Septembris
* Oktobris
* Novembris
* Decembris

**Septembris** (latīņu: *September* — no latīņu: *septem* — 'septiņi') ir gada devītais mēnesis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **silu**, **veselo** vai **Miķeļa mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *šilinis* vai *rudens mėnuo*, bet mūsdienās — *rugsėjis*. Septembris ir pirmais rudens mēnesis. Septembrī ir rudens ekvinokcija, kad diena izlīdzinās ar nakti un tās ir vienāda garuma. Latvijā septembris ir pirmais skolas mēnesis.

## Svētki

### Starptautiskie

* Pēdējā septembra nedēļā — Jūras diena
* 15. septembris — Starptautiskā demokrātijas diena
* 23. septembris — Zīmju valodu diena
* Ceturtā svētdiena — Nedzirdīgo diena
* 30. septembris — Tulka diena

### Latvijā

* 1. septembris — Zinību diena
* Otrā svētdiena — Tēva diena
* 22. septembris — Baltu vienības diena
* 29. septembris — Miķeļi

### Citu valstu svētki

* 16. septembris — Meksikas neatkarības diena
* Trešā sestdiena — Izgudrotāja un racionalizatora diena Ukrainā

## Septembra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā septembrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

| datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Austrums, Ilmārs, Iluta | 8. | Ilga | 15. | Gunvaldis, Gunvaris, Sandra, Sondra | 22. | Maigurs, Mārica, Māris | 29. | Miģelis, Mihails, Miks, Mikus, Miķelis |
| 2. | Elīza, Lizete, Zete | 9. | Bruno, Telma | 16. | Asja, Asnate, Dāgs, Dārgs | 23. | Vanda, Veneranda, Venija | 30. | Elma, Elna, Menarda |
| 3. | Bella, Berta | 10. | Albertīne, Jausma | 17. | Vaira, Vairis, Vera | 24. | Agris, Agrita |
| 4. | Dzintara, Dzintars, Dzintra | 11. | Signe, Signija | 18. | Alita, Elita, Liesma | 25. | Rauls, Rodrigo |
| 5. | Klaudija, Persijs, Vaida | 12. | Erna, Eva, Evita | 19. | Muntis, Verners | 26. | Gundars, Knuts, Kurts |
| 6. | Magnuss, Maigonis, Mariuss | 13. | Iza, Izabella | 20. | Ginters, Guntra, Marianna | 27. | Ādolfs, Ilgonis |
| 7. | Ermīns, Regīna | 14. | Sanda, Sanija, Sanita, Santa | 21. | Mariss, Matīss, Modris | 28. | Lana, Sergejs, Svetlana |

## Skatīt arī

* Septembra klimats Latvijā

## Atsauces