Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Umajādu kalifāts[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Umajādu kalifāts الخلافة الأموية‎** |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| ←  | **661-750** | → |
| ←  |  → |
| ← |  |

 |
|  Karogs |
|  Umajādu kalifāts ap 750. gadu |
| **Galvaspilsēta** | Damaska |
| **Valodas** | arābu valoda (oficiālā) aramiešu valoda armēņu valoda berberu valodas grieķu valoda gruzīnu valoda ivrits kurdu valoda turku valoda |
| **Reliģija** | sunnītu islāms |
| **Platība** (750. gadā) | 10 500 000 km² |
| **Iedzīvotāji** (7. gadsimtā) | 62 000 000 |
| **Valūta** | Umajādu dinārs |

**Umajādu kalifāts** (arābu: الخلافة الأموية‎) bija otrais no četriem lielajiem arābu kalifātiem Tuvajos Austrumos, kas izveidojās pēc pravieša Muhameda nāves. Umajādu kalifāts pastāvēja no 661. gada līdz 750. gadam, kad tika izveidots Abāsīdu kalifāts un Kordovas emirāts. Kalifāta pastāvēšanas laikā valdīja četrpadsmit Umajādu dinastijas kalifi: Muāvija I (661-680), Jazīds I (680-683), Muāvija II (683–684), Marvāns I (684–685), Abdelmaliks (685–705), Al Valids I (705–715), Suleimans ibn Abdelmaliks (715–716), Umars II (717-720), Jazīds II (720–724), Hišams ibn Abdelmaliks (724–743), Al-Valids II (743–744), Jazīds III (744), Ibrahims ibn Al-Valids (744) un Marvāns II (744–750). Lai gan Umajādu dinastijas dzimtā pilsēta ir Meka, kalifāta galvaspilsēta bija Damaska.

## Skatīt arī

* Senā Persija
* Kordova (Spānija)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Umajādu kalifāts.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# The Walt Disney Company

| *The Walt Disney Company* |
| --- |
|  |
| Tips |
Publiska kapitālsabiedrība |
| Darbības joma |
Masu mediji |
| Dibināts |  Losandželosa, Kalifornija, ASV (1923. gada 16. oktobris) |
| Dibinātājs |
Volts un Rojs Disneji |
| Galvenais birojs |  Bērbanka, Kalifornija, ASV,  ASV |
| Darbības zona |
Visa pasaule |
| Galvenās personas |
Bobs Igers (priekšsēdētājs un izpilddirektors) |
| Ieņēmumi | ▲ US$ 40,893 miljardi (2011) |
| Pamatdarbības ienākumi | ▲ US$ 08,043 miljardi (2011) |
| Neto ienākumi | ▲ US$ 04,807 miljardi (2011) |
| Aktīvi | ▲ US$ 72,124 miljardi (2011) |
| Kopkapitāls | ▲ US$ 37,385 miljardi (2011) |
| Darbinieki |
156 000 (2011) |
| Tīmekļa vietne | thewaltdisneycompany.com |

The Walt Disney Company ir ASV izklaides industrijas korporācija, kuras vadība atrodas Bērbankā, Kalifornijā, ASV. Tas ir lielākais mediju konglomerāts pasaulē pēc ienākumiem. To 1923. gada 16. oktobrī dibināja Volts un Rojs Disneji kā Disney Brothers Cartoon Studio. Pašlaik uzņēmums ir vislabāk pazīstams ar tā nodaļas *Walt Disney Studios* ražotajām filmām un ar vienu no lielākajām un plašāk pazīstamajām filmu studijām Holivudā. Tāpat tam pieder 14 izklaides parki visā pasaulē. Viens no *The Walt Disney Company* animācijas filmu pazīstamākajiem tēliem ir Mikipele, kas pašlaik ir arī uzņēmuma logo.

2017. gada 14. decembrī paziņots, ka *The Walt Disney Company* par 52,4 miljardiem ASV dolāru iegādāsies mediju uzņēmumu *21st Century Fox*. 2018. gada 27. jūlijā *21st Century Fox* akcionāri piekrita pārdot lielāko daļu aktīvu *Disney* par 71,3 miljardiem *USD*. Pārdošana aptvēra lielāko daļu *21st Century Fox* izklaides aktīvu, tostarp *20th Century Fox*, *FX Networks* un *National Geographic Partners*. *21st Century Fox* pārdošana *The Walt Disney Company* tika pabeigta 2019. gada 20. martā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: The Walt Disney Company.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Mursija

| Mursija  |
| --- |
| Pilsēta |
| *Murcia* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| MursijaRādīt kartē "Spānija"MursijaRādīt kartē "Mursija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Spānija |
| Apgabals |  Mursija |
| Dibināta |
825 |
| Platība |
|  • Pilsēta |
881,86 km2 |
| Augstums |
43 m |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • Pilsēta |
479 405 |
|  • blīvums |
498,6/km² |
|  • urbānā teritorija |
502 000 |
|  • aglomerācija |
689 591 |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta kodi | 30001-30012 |
| Mājaslapa | www.ayto-murcia.es |
|  **Mursija Vikikrātuvē** |

**Mursija** (spāņu: *Murcia*) ir Spānijas pilsēta, kas atrodas valsts dienvidaustrumos pie Seguras upes. Mursija ir Mursijas autonomā apgabala administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pēc 2014. gada datiem pilsētas teritorijā dzīvo 439 712 iedzīvotāji, bet tās aglomerācijā pēc 2010. gada datiem dzīvo 689 591 iedzīvotāji. Pēc iedzīvotāju skaita tā ir septītā lielākā Spānijas pilsēta un 67. lielākā Eiropas Savienības pilsēta.

Mursija ir pazīstama ar tradicionālajām Klusās nedēļas procesijām. Apkārtnes ekonomika galvenokārt balstās uz tādu lauksaimniecības produktu audzēšanu kā citroni, apelsīni, tomāti un citi augi.

## Vēsture

Pilsētu 825. gadā dibināja arābu Andalusas emīrs Abdurahmans II. 12. gadsimtā arābu ceļotājs Muhameds al-Idrisi atzīmēja, ka Mursija ir liela un labi nocietināta pilsēta. Pēc Kordovas kalifāta krišanas 1031. gadā Mursija nonāca Almērijas, Toledo un beidzot Seviļas pakļautībā. 1172. gadā tā nokļuva Almohādu varā un no 1223. līdz 1243. gadam tā bija neatkarīgas valsts galvaspilsēta.

1292. gadā Mursija iekļāvās Aragonas Karalistē, bet 1304. gadā to iekļāva Kastīlijas Karalistē. Pilsētā un apkārtnē apmetās daudzi ieceļotāji no Provansas un Katalonijas.

18. gadsimtā Mursija piedzīvoja strauju uzplaukumu, pateicoties zīda ražošanai. 1651., 1879. un 1907. gadā pilsēta cieta plūdos, bet 1829. gadā to satricināja zemestrīce.

## Cilvēki

Mursijā dzimuši:

* Ibn Arabi (*Ibn Arabi*, *Doctor Maximus*, 1165—1240) — filozofs;
* Huans de la Sjerva (*Juan de la Cierva*, 1895—1936) — inženieris;
* Amparo Pinjero (*Amparo Piñero*, 1997—) — aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mursija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Personības kults

Ļeņina piemineklis
**Personības kults** ir indivīda (parasti valstsvīra) cildināšana ar propagandas palīdzību kultūras darbos, valsts dokumentos un likumos. Autokrātijas pamats.

## Piemēri

### Vladimirs Ļeņins

Padomju laikā ap Vladimira Ļeņina vārdu valdīja plašs kults. Viņa vārds un idejas PSRS tika cildinātas tāpat kā Oktobra revolūcija. 1924. gada 26. janvārī pēc Ļeņina nāves bijušo galvaspilsētu Petrogradu pārdēvēja par Ļeņingradu. Ļeņina vārdā tika nosauktas pilsētas, ciemati un apdzīvoto vietu svarīgākās ielas. Gandrīz katrā pilsētā atradās Ļeņina piemineklis. Ļeņina citāti tika izmantoti, lai pierādītu apgalvojumus publicistikā un humanitāro zinātņu darbos. Par "vectētiņu Ļeņinu" ir uzrakstīti daudzi stāsti bērniem.

### Benito Musolīni

Fašistiskās Itālijas Benito Musolīni kults daudzējādā ziņā bija spēks, kas režīmā saliedēja partiju un dažādas Itālijas sabiedrības sociālās šķiras. Valsts propagandas galvenais sauklis un vadmotīvs bija "Musolīni vienmēr ir taisnība". Viņam veltītas nebeidzamas publikācijas plašsaziņas līdzekļos, daudzas filmas, dziesmas, gleznas, pieminekļi un citi mākslas darbi. Musolīni galvenokārt tika attēlots kā karavadonis, pārcilvēks un vienlaikus kā vienkāršs cilvēks no tautas. Viņa misija tika pasniegta kā Senās Romas un Romas impērijas atdzimšana.

### Gurbanguli Berdimuhamedovs

Ņemot vērā valsts noslēgtību, Turkmenistānā ir izveidojies Gurbanguli Berdimuhamedova personības kults. Viņam ir oficiālais tituls "Turkmēņu tautas nacionālais līderis", neoficiālie tituli "Tautas vadonis", "Arkadags" (aizbildnis) un daudzi pompozi epiteti.

Prezidenta attēli un portreti tika izvietoti uz tūkstošiem plakātu un transparentu, valsts iestādēs, automašīnās, gandrīz visu valsts televīzijas raidījumu sākumā un laikrakstu pirmajās lapās. Visos pasākumos obligāti ir jābūt lielam ekrānam ar Berdimuhamedova portretu uz Turkmenistānas karoga fona. Svētku dienās vietējā prese publicē apsveikumus Berdimuhamedovam.

2007. gadā, atzīmējot prezidenta 50. gadadienu, valsts centrālā banka izkala zelta un sudraba piemiņas monētas ar viņa portretu aversā.

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Eva Perona

| **Eva PeronaEva Perón* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Argentīnas pirmā lēdija |
|  |
| **Amatā** 1946. gada 4. jūnijs — 1952. gada 26. jūlijs |
| Prezidents |
Huans Perons |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1919. gada 7. maijā  Lostoldosa, Argentīna |
| Miršanas dati |
1952. gada 26. jūlijā (33 gadu vecumā)  Buenosairesa, Argentīna |
| Tautība |
Argentīniete |
| Paraksts |  |

**Marija Eva Duarte de Perona** (spāņu: *María Eva Duarte de Perón*) bija Argentīnas prezidenta Huana Perona otrā sieva, valsts pirmā lēdija laika posmā no 1946. līdz 1952. gadam. Viņa bieži tiek saukta par **Evitu** (spāņu valodā tas tiek lietots kā deminutīvs).

Jaunības gados viņa Buenosairesā strādāja par skatuves, radio un kinoaktrisi. Savu nākamo vīru Huanu Peronu viņa satika 1944. gada 22. janvārī Buenosairesā labdarībai veltītā pasākumā. Viņi apprecējās nākamajā gadā. Jau 1946. gadā H. Perons tika ievēlēts par valsts prezidentu, tādējādi E. Perona kļuva par Argentīnas pirmo lēdiju. Nākamajos sešos gados viņa sevi apliecināja kā spēcīgu politiskās dzīves dalībnieci, galvenokārt runājot par darba tiesībām. Viņa dibināja un vadīja pirmo augstākā līmeņa sieviešu politisko partiju valstī (sieviešu peronistu partija).

Viņas tēls ir ticis izmantots vairākos populārās kultūras darbos, tai skaitā 1979. gada mūziklā "Evita" un 1996. gada filmā "Evita".

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eva Perona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Eva Perón Historical Foundation* (angliski)
# Piņjiņs[labot | labot pirmkodu]

**Piņjiņs** (ķīniešu: 拼音, piņjiņs: *pīnyīn*, izrunā: /pʰín ín/), arī **ķīniešu fonētiskais alfabēts**, ir oficiāla rakstības sistēma, kā ķīniešu hieroglifus pārvērst vārdos, kas pierakstīti ar latīņu alfabēta burtiem. Šo rakstību izmanto Ķīnā, Malaizijā, Singapūrā un Taivānā. To bieži izmanto Rietumu pasaules cilvēki, lai saprastu ķīniešu valodās rakstītos tekstus. Piņjiņs ir balstīts uz mandarīnu valodas Pekinas dialektu.

## Skatīt arī

* Piņjiņa tabula

## Literatūra

* Jeļena Staburova. *Kiņiešu valodas īpašvārdi un to atveide latviešu valodā: Teorētiskie un praktiskie aspekti*. Riga : "Jaņa Rozes apgads", 2006. 71. lpp. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2024. gada 28. februārī. Skatīts: 2024. gada 28. februārī.
* Jeļena Staburova. *Kiņiešu personvārdu atveide latviešu valodā: elektronisks izdevums*. Riga : "Latviešu valodas aģentūra", 2019. 87. lpp. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2023. gada 18. jūnijā. Skatīts: 2024. gada 28. februārī.
* Dennis K. Yee. «Comprasion of Pinyin and Wade-Giles Romanizations». In John De Francis. *Chinese romanization self-study guide* (angļu). Honolulu : The University Press of Hawaii, 2019. 40. lpp. ISBN 9780824881269.
# Bārnsli

| Bārnsli  |
| --- |
| pilsēta |
| *Barnsley* |
|  |
|  |
| BārnsliRādīt kartē "Anglija"BārnsliRādīt kartē "Dienvidjorkšīra"BārnsliRādīt kartē "Apvienotā Karaliste" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Lielbritānija |
| Valsts daļa |  Anglija |
| Reģions |
Jorkšīra un Hambera |
| Grāfiste |  Dienvidjorkšīra |
| Metropoles boro |
Bārnsli |
| Augstums |
95 m |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • kopā |
96 888 |
| Laika josla |
GMT (UTC+0) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
BST (UTC+1) |
| Pasta kods | S70-S75 |
| Mājaslapa | www.barnsley.gov.uk |
|  **Bārnsli Vikikrātuvē** |

**Bārnsli** (angļu: *Barnsley*; izrunā: /ˈbɑːrnzli/) ir pilsēta Anglijas centrālajā daļā, Dienvidjorkšīras grāfistē, Bārnsli metropoles boro lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs. Izvietojusies grāfistes ziemeļrietumos Dērnas upes krastos 26 km no grāfistes centra Šefīldas un 283 km no valsts galvaspilsētas Londonas.

## Vēsture

Lai arī apdzīvotā vieta radusies anglosakšu laikos, vēstures avotos tā pirmoreiz minēta 1086. gadā Pastardienas grāmatā kā *Berneslai* pilsētiņa ar 200 iedzīvotājiem. 1150. gados Bērsli tika nodota Pontefraktas priorijai, un mūki tirdzniecības ceļu krustojumā netālu no vecās Bārnsli uzcēla jaunu pilsētu. 1249. gadā Bārnsli tika piešķirtas tirgus tiesības. Bārnsli kļuva par Steinkrosas kiligundas centru, bet vēl 16. gadsimta vidū pilsētā bija tikai ap 600 iedzīvotājiem.

18. gadsimtā Bārnsli bija nozīmīgs linu apstrādes un aušanas centru. Vēlāk to nomainīja stikla rūpniecība un akmeņogļu ieguve — 1960. gados pilsētā un tās tuvākajā apkārtnē bija 70 ogļu šahtas; pēdējā no tām slēgta 1994. gadā. 1840. gadā pilsētu iekļāva dzelzceļa tīklā. 1869. gadā Bārnsli piešķīra municipālā boro statusu, bet 1913. gadā — grāfistes boro statusu, ievērojami paplašinot augošās pilsētas robežas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bārnsli.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Guanduna

|  |
| --- |
| **Guandunas province** |
| **广东省** |
| —  **Ķīnas province**  —  |
| Guandunas atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Guandžou
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 177 900 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 104 303 132 |
|  - Blīvums | 586,3/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+8)
  |
| **Mājaslapa:** www.gd.gov.cn |
|  **Guandunas province Vikikrātuvē** |

**Guandunas province** (vienkāršotā ķīniešu: 广东省, tradicionālā ķīniešu: 廣東省, piņjiņs: *Guǎngdōng Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Ķīnas dienvidos un robežojas ar trijām citām provincēm — Fudzjaņu, Dzjansji un Hunaņu —, vienu autonomo reģionu — Guansji Džuanu autonomo regionu — un diviem speciāliem administratīvajiem rajoniem — Honkongu un Makao. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Guandžou.

2010. gadā Guandunas provincē dzīvoja 104 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 99% ir haņi.

## Ekonomika

Guanduna ir viena no ekonomiski spēcīgākajām un attīstītākajām provincēm Ķīnā. Tā ir bijusi nozīmīgs tirdzniecības, rūpniecības un inovāciju centrs jau kopš agrīnajiem reformu gadiem 20. gadsimta 80. gados, kad kļuva par vienu no pirmajām teritorijām, kur tika ieviesta politika "atvērtajām zonām". Slavenākā no šīm zonām ir Šeņdžeņa, kas no zvejnieku ciema kļuvusi par augsto tehnoloģiju megapoli un vienu no vadošajiem globālajiem inovāciju centriem.

Guandunas province robežojas ar Dienvidķīnas jūru, kas nodrošina tai pieeju nozīmīgiem jūras tirdzniecības ceļiem. Pateicoties šim ģeogrāfiskajam novietojumam un tuvumam Honkongai un Makao, Guanduna ir kļuvusi par svarīgu daļu no tā dēvētā Lielā līča reģiona (*Greater Bay Area*), kurā iekļautas arī Šeņdžeņa, Guandžou, Honkonga un citas pilsētas ar mērķi veidot vienotu ekonomisko un tehnoloģisko telpu līdzīgu Silīcija ielejai.

Ekonomiski province ir Ķīnas ražošanas centrs — no elektronikas un tekstilrūpniecības līdz automobiļu un sadzīves tehnikas ražošanai. Guanduna regulāri ierindojas pirmajā vietā Ķīnā pēc iekšzemes kopprodukta (IKP), eksportējot produkciju uz visām pasaules daļām.

## Kultūra

Provincē tradicionāli dominē kantoniešu valoda, kas plaši lietota arī Honkongā un Makao. Tajā attīstījusies bagāta kultūras dzīve, tostarp kantoniešu virtuve, opera, kā arī populārā kungu fu tradīcija. Vienlaikus arvien plašāk izplatās arī standarta ķīniešu valoda (*putunhua*), jo province piesaista miljoniem migrējošo strādnieku no citām Ķīnas daļām.

## Iedalījums

Administratīvi Guandunas province sastāv no 21 prefektūras līmeņa vienības, tostarp lielām pilsētām kā Fošana, Dunhuana un Džuhai. Reģionā notiek arī aktīva urbanizācija un infrastruktūras attīstība, tostarp vilcienu un metro sistēmu paplašināšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Guanduna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Erlitou kultūra

Erlitou kultūras atrašanās vieta un hipotētiskās robežas
**Erlitou kultūra** (ķīniešu: 二里头文化, *Èrlǐtóu Wénhuà*) ir Ķīnas Bronzas laikmeta kultūra, kas pastāvēja laikā starp 1900. un 1500. g.p.m.ē. Atrastie priekšmeti un pilsētu palieku apjoms liecina, ka šī bija pirmā valsts Ķīnā.

Erlitou arheoloģisko izrakumu vieta atrodas Henaņas provincē, netālu no Jaņši pilsētas. Erlitou kultūras paliekas atrastas arī blakus esošajās Šaņsji, Šaaņsji un Hubei provincēs.

Ķīnas arheologi ir izvirzījuši hipotēzi, ka Erlitou atraktās celtņu paliekas ir uzskatāmas par mītiskās Sja dinastijas valsts galvaspilsētu.

Erlitou atklāja 1959. gadā. Šeit atrastas pils kompleksa un karalisko kapeņu paliekas. Atklātas daudzas bronzas priekšmetu darbnīcas, jo šeit vairumā izgatavoja rituālos bronzas traukus ding. Arheoloģiskā zona ir ap 3 kv.km liela.

* Rituāls bronzas vīna trauks, 18. gs. p.m.ē.
* Rituāls bronzas vīna trauks
* Ar tirkīzu rotāta bronzas bruņurupuča figūra, 1900 - 1350 g.p.m.ē
* Valdnieka pils kompleksa plāns

## Atsauces
# Ugunsdzēsējs[labot | labot pirmkodu]

Ugunsdzēsēji.
Latvijas Ugunsdzēsības muzeja ēka Hanzas ielā 5, Rīgā
**Ugunsdzēsējs** ir cilvēks, kura darbs ir dzēst uguni nelaimju un ugunsgrēku gadījumos, kā arī veikt dažādus glābšanas darbus. Ugunsdzēsēji parasti apvienojas brigādēs, lai veiksmīgāk un organizētāk varētu veikt konkrētos uzdevumus.

## Vēsture

Antīkajā pasaulē nebija pastāvīgu ugunsdzēsēju. Ja izcēlās ugunsnelaime, tad ar to cīnījās ikviens, jo zināja, ka, ja nākamreiz izcelsies kādam citam ugunsgrēks, tad arī būs palīgi, kas palīdzēs cīnīties ar to. Cilvēki parasti nostājās rindā, izveidojot ķēdi no ūdens ņemšanas vietas līdz degošajai vietai. Viņi padeva spaiņus ar ūdeni no rokas rokā līdz tie nonāca pie pēdējā cilvēka, kura uzdevums bija mēģināt nodzēst uguni.

1666. gadā izcēlās Lielais Londonas ugunsgrēks, kura rezultātā tika iznīcināti vairāk par 13 000 ēku, kā arī Svētā Pāvila katedrāle. Pēc tam angļi izgudroja rokas sūkņus, lai varētu ūdeni pa šļūtenēm sūknēt līdz uguns skartajai vietai. Iedzīvotāji sāka apvienoties brīvprātīgās ugunsdzēsēju komandās un biedrībās. Viņi arī algoja speciālu zvanītāju, kurš naktīs apstaigā pilsētu, lai laikus konstatētu un brīdinātu cilvēkus par ugunsgrēku. Pilsētnieki ziedoja arī naudu, lai nodrošinātu šīs komandas ar nepieciešamajām ierīcēm. Drīz vien apdrošināšanas kompānijas izveidoja savas ugunsdzēsēju komandas, kuras devās dzēst apdrošinātās ēkas, bet reti kad, ja dega citi objekti.

1835. gadā Ņujorkā tika izveidota pirmā ugunsdzēsēju patruļa, kuras četriem ugunsdzēsējiem maksāja algu — katram 250 dolārus gadā. Gadu vēlāk šajā patruļā strādāja jau 40 cilvēku, un iedzīvotāji to sauca par ugunsdzēsības policiju. 1855. gadā Ņujorkā tika uzcelts arī pirmais ugunsdzēsēju tornis. Mūsdienās teju vai visās valstīs ir ugunsdzēsēju vienības, kuras dodas dzēst uguni, ja kaut kur izceļas ugunsgrēks.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ugunsdzēsējs.
# 750. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 7. gadsimts
* **8. gadsimts 9. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 740 – 749
* **750 – 759 760 – 769
 |
| **Gadi:** | * 747
* 748
* 749
* **750 751
* 752
* 753
 |

750. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 750 *DCCL* |
| Ab urbe condita | 1503 |
| Armēņu kalendārs | 199 ԹՎ ՃՂԹ |
| Asīriešu kalendārs | 5500 |
| Bahāju kalendārs | −1094 — −1093 |
| Bengāliešu kalendārs | 157 |
| Berberu kalendārs | 1700 |
| Budistu kalendārs | 1294 |
| Birmiešu kalendārs | 112 |
| Bizantiešu kalendārs | 6258—6259 |
| Ķīniešu kalendārs | 己丑年 (Zemes vērsis) 3446 vai 3386     *— līdz —* 庚寅年 (Metāla tīģeris) 3447 vai 3387 |
| Koptu kalendārs | 466—467 |
| Etiopu kalendārs | 742—743 |
| Ebreju kalendārs | 4510—4511 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 806—807 |
|  - *Shaka Samvat* | 672—673 |
|  - *Kali Juga* | 3851—3852 |
| Holocēna kalendārs | 10750 |
| Igbo kalendārs | −250 — −249 |
| Irānas kalendārs | 128—129 |
| Islāma kalendārs | 132—133 |
| Jūlija kalendārs | 750 *DCCL* |
| Korejas kalendārs | 3083 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**750. gads** (DCCL) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums

* 25. janvāris — abāsīdi kaujā mūsdienu Irākas ziemeļos sakāva umajādus un nogalināja lielāko daļu no umajādu dzimtas pārstāvjiem.
* 6. augusts — tika nogalināts pēdējais umajādu kalifs Marvans II. Rezultātā beidza pastāvēt Umajādu kalifāts. Tās vietā izveidojās Abāsīdu kalifāts.

## Dzimuši

* 25. janvāris — Leons IV, Bizantijas imperators no 775. līdz 780. gadam (miris 780. gadā)
* Leons III, Romas pāvests no 795. līdz 816. gadam (miris 816. gadā)

## Miruši

* 6. augusts — Marvans II, umajādu kalifs (dzimis 688. gadā)
# Karaklausība

**Karaklausība** ir pilsoņa pienākums dienēt valsts bruņotajos spēkos noteiktu laiku (parasti pilngadīgām personām, biežāk vīriešiem, bet dažkārt arī sievietēm).

Mūsdienās dažas valstis ir pārgājušas uz profesionālajām armijām, savukārt citas joprojām saglabā obligāto dienestu. Latvijā kopš 2007. gada karaklausība bija atcelta, aizstājot to ar profesionālo armiju, tomēr 2022. gadā tika pieņemts lēmums pakāpeniski ieviest valsts aizsardzības dienestu (VAD).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karaklausība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Taiaņa

| Taiaņa 泰安 |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
|  |
|  |
| TaiaņaRādīt kartē "Ķīna"TaiaņaRādīt kartē "Šaņduna" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Šaņduna |
| Centrs |
Taišaņa |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

2; 2; 2
* Taišaņa
* Daijue
* -----------
* Sjiņtai
* Feičena
* -----------
* Ninjana
* Dunpina
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
7 761,83 km2 |
|  • urbānā teritorija |
2 086,8 km2 |
| Augstums |
167 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
5 472 217 |
|  • vieta |
73 |
|  • blīvums |
707,8/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 123 541 |
|  • urbānais blīvums |
538,4/km² |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.taian.gov.cn |
|  **Taiaņa Vikikrātuvē** |

**Taiaņa** (ķīniešu: 泰安, piņjiņs: *Tài'ān*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas austrumos, Šaņduna provincē. Izvietojusies provinces rietumos pie Taišaņa kalna. Robežojas ziemeļrietumos ar Liaočenu, ziemeļos — ar provinces galvaspilsētu Dzjinaņu, austrumos — ar Dzibo un Liņji, dienvidos — ar Dzjininu, bet rietumos pa Huanhes upi — ar Henaņas provinci. Pilsētas robežās esošais Taišaņa kalns ir viena no daoisma piecām svētajām vietām un UNESCO Pasaules mantojuma objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Taiaņa.
# Stiprie spirtotie dzērieni

Dažādi stiprie spirtotie dzērieni.
**Stiprie spirtotie dzērieni** ir spirtotie dzērieni ar salīdzinoši augstu alkohola saturu, kā pamatā ir raudzētas suslas destilāts vai bidestilāts (iegūts ar pārtvaices metodi), vai rektifikāts (iegūts ar rektificēšanas metodi).

Ierasti, stiprie spirtotie dzērieni ir dzērieni, kuru alkohola masas daļa nav mazāka par 20% no gatavās produkcijas apjoma. Šo dzērienu stiprības apakšējā robeža nav stingri noteikta un var atšķirties atkarībā no konkrētas valsts likumdošanas.

Pie stiprajiem spirtotajiem dzērieniem nav attiecināmi alkoholiskie dzērieni, kas iegūti ar raudzēšanas metodēm – alus, vīns, sidrs.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Stiprie spirtotie dzērieni.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)