Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Zilbe

**Zilbe** (vācu: *Silbe*) ir burtu kopa, kurā ir iekļauts viens patskanis (vai tā vietā zilbisks līdzskanis) vai divskanis un papildus var būt iekļauti viens vai vairāki līdzskaņi. To izrunā ar vienu mutes atvērienu. Zilbe vai zilbju apvienojumi veido vārdus. Dažādās valodās ir atšķirīga zilbes uzbūve. Zilbē mēdz izšķirt 3 sastāvdaļas: zilbes sākumu, centru (kodolu) un nobeigumu. Piemēram, vārdā *sēt* zilbes sākums ir burts "s", centrs (kodols) — "ē", bet nobeigums — "t". Zilbē obligāta sastāvdaļa ir centrs (kodols), kuru visbiežāk veido patskanis vai divskanis, retāk zilbiski līdzskaņi, piemēram, vārdā "putns". Pēc zilbes nobeiguma izšķir slēgtas zilbes (aiz patskaņa ir līdzskanis) un vaļējas zilbes (aiz centra (kodola) nav līdzskaņa). Zilbes mēdz izšķirt arī pēc uzsvara, tas ir, uzsvērtas zilbes un neuzsvērtas zilbes.

Latviešu valodā, ja starp diviem patskaņiem ir līdzskanis, tad tas pieder pie nākamās zilbes ("mā-te"), bet, ja ir divi līdzskaņi, tad viens pie iepriekšējās, bet otrs pie nākamās zilbes ("lap-sa")

## Skatīt arī

* Mora (valodniecība)

## Atsauces
# 7. gadsimts[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 6. gadsimts
* **7. gadsimts 8. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 600 • 610 • 620 • 630 • 640 650 • 660 • 670 • 680 • 690
 |
| **Gadi:** | * 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700
 |

Austrumu puslode 7. gadsimta sākumā.
Austrumu puslode 7. gadsimta beigās.
**7. gadsimts** jeb **VII gadsimts** bija laika posms vēsturē no 601. līdz 700. gadam.

## Notikumi pasaulē

Muhameds izveidoja islāma reliģiju, kas strauji izplatījās Tuvajos Austrumos un Vidusjūras dienvidu krastos. Arābi sagrāva persiešu Sasanīdu impēriju.
Maharādža Harša pakļāva Ziemeļindijas valstis un atbalstīja budismu, pēc viņa nāves virsroku ņēma hinduisms.
Ķīnas Tanu dinastijas sākuma periods.

## Notikumi Eiropā

Dominēja Austrumromas impērija. Izveidojās franku, vestgotu un langobardu valstis.

### Notikumi Latvijā

* pirms 695. gada teiksmainais zviedru ķēniņš Ivars Vidfamne iekaroja "Pilskalnu zemi" (Garderīki), kuru lokalizē Baltijas jūras austrumu krastā un tagadējās ziemeļrietumu Krievijas teritorijā.

## Gadsimta celtnes

* Sv. Agneses "aiz pilsētas mūriem" bazilika. (625—630). Roma, Itālija.
* Svētā Vincenta kapella. Korsika, Francija.
* Aručavankas baznīca. Aruča, Armēnija.
* Sv. Jaunavas Marijas koptu baznīca (690–692). Kaira, Ēģipte.
* Klints kupols (687—691). Jeruzaleme, Izraēla.
* Lielā Kairuanas mošeja. (ap 670). Tunisa, Tunisija.
* Parašuramešvaras templis (ap 650). Bubanešvara, Indija.
* Lielā Savvaļas Zoss pagoda (652). Sjiaņa, Ķīna.
* Uzrakstu templis (pēc 683). Palenke, Meksika.
# 2. gadsimts p.m.ē.[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Gadsimti:** | 3. gs. p.m.ē. - **2. gs. p.m.ē.** - 1. gs. p.m.ē. |
| **Dekādes:** |
190 • 180 • 170 • 160 • 150 140 • 130 • 120 • 110 • 100 |
| **Gadi:** | 199 198 197 196 195 194 193 192 191 190 189 188 187 186 185 184 183 182 181 180 179 178 177 176 175 174 173 172 171 170 169 168 167 166 165 164 163 162 161 160 159 158 157 156 155 154 153 152 151 150 149 148 147 146 145 144 143 142 141 140 139 138 137 136 135 134 133 132 131 130 129 128 127 126 125 124 123 122 121 120 119 118 117 116 115 114 113 112 111 110 109 108 107 106 105 104 103 102 101 100 |

Pasaules karte 200. gadā p.m.ē.
Pasaules karte 100. gadā p.m.ē.
**2. gadsimts p.m.ē.** ir gadsimts, kas sākās 199. gadā p.m.ē. un beidzās 100. gadā p.m.ē.

Šis gadsimts uzskatāms par daļu no Antīkā laikmeta, tomēr atkarībā no apskatāmā reģiona, šī gadsimta apzīmēšanai var izmantot arī citus terminus. Vidusjūras austrumu reģionā šo gadsimtu apzīmē kā hellēnisma periodu.

## Pārskats

Romas Republika turpināja paplašināties kaimiņu teritorijās, pievienojot Grieķiju un Ziemeļāfrikas krastu, pilnībā izpostot Kartāgas pilsētu. Romas ietekme bija jūtama Tuvajos Austrumos. Senajā Indijā valdīja Maurju impērija.

## Notikumi

* 195. gadā p.m.ē. 14. marts : Romā novēroja Saules aptumsumu.
* 168. gadā p.m.ē. 21. jūnijs : Romā novēroja Mēness aptumsumu.
* 148. gadā p.m.ē. Roma iekaroja Maķedoniju.
* 146. gadā p.m.ē.
	+ Trešais pūniešu karš. Roma sagrāva un nodedzināja Kartāgas pilsētu.
	+ Roma iekaroja Korintu.

## Gadsimta celtnes

* Pergamas akropole
* Pompeju tirgus (*macellum*)
* Pompeju teātris
* Bedžas cietoksnis Tunisijā

## Nozīmīgas personas

* Rodas Apollonijs — sengrieķu dzejnieks.
* Jūda Makabejs — Matatija trešais dēls.
* Lūcijs Kornēlijs Sulla — Romas kara vadonis.
* Simacjaņs — vēsturnieks, rakstnieks, astronoms Haņ impērijā.

## Izgudrojumi un atklājumi

* Papīrs (Ķīna)
* Zīda ceļš starp Āziju un Eiropu.
# Nodoklis

Pītera Brēgela Jaunākā glezna "Nodokļu maksāšana"
**Nodoklis** ir obligāts ar likumu noteikts maksājums, kuru veic juridiskas vai fiziskas personas, lai veidotu daļu no pašvaldības vai valsts budžeta. Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu valstīs un parasti kalpo par valsts galveno ienākumu avotu, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie izdevumi.

## Kopsavilkums

Nodokļus var uzskatīt par sava veida piespiedu maksājumu no valsts vai pašvaldības puses, kurus parasti veic fiziskas vai juridiskas personas attiecīgās valsts teritorijā. Nodokļi parasti tiek noteikti ar likumu, kur izvairīšanās no nodokļu nomaksas veido tā saucamo ēnu ekonomiku, līdz ar to, lai mazinātu tās ietekmi uz valsts kopējo tautsaimniecību, par nodokļu nemaksāšanu attiecīgā fiziskā vai juridiskā persona var tikt likumiski sodīta. Tā, piemēram, ar Latvijas valsts nodokļu likumu var iepazīties *likumi.lv* oficiālajā mājaslapā.

Nodokļi tiek iekasēti gandrīz visās mūsdienu valstīs un parasti kalpo par galveno ienākumu avotu valsts budžetā, ar ko lielākoties tiek segti tās sabiedriskie izdevumi — infrastruktūra, valsts parādsaistības u.tml. Nodokļu dažādības dēļ valsts ar likumu parasti nosaka nodokļa likmi, cik procentuāli liela summa no saviem ienākumiem vai vērtības attiecīgajai personai ir jāiemaksā valsts kasē. Parasti katrā valstī ir izveidota speciāla iestāde, kas nodarbojas ar nodokļu iekasēšanu, kur, piemēram, Latvijā šo lomu pilda Valsts ieņēmumu dienests (VID).

Nodokļu sistēma atsevišķās valstīs var būt dažāda, līdz ar to indivīdam vai uzņēmumam ir svarīgi iepazīties ar attiecīgās valsts nodokļu likumu pirms tiek uzsākta komercdarbība vai ieguldīšana.

Tāpat nodokļi var kalpot par instrumentu mikroekonomikas un makroekonomikas regulēšanā, kur, piemēram, ja valstī vai pašvaldībā ir lielāks nodokļu slogs, tad pastāv arī lielāks sabiedrisko preču un pakalpojumu klāsts.

## Iedalījums

Nodokļus var dalīt divās grupās, tas ir, tiešajos nodokļos, kur ar nodokli apliekamais objekts pieder tā īpašniekam, un netiešajos nodokļos, kur ar nodokli apliek preces vai pakalpojumus un to nomaksā pircējs. Šeit ir uzskaitīta tikai daļa no nodokļu veidiem:

* Tiešie nodokļi
	+ Ienākumu nodoklis
	+ Kapitāla pieauguma nodoklis
	+ Uzņēmuma ienākuma nodoklis
	+ Algas nodoklis
	+ Nekustamā īpašuma nodoklis
	+ Zemes nodoklis
	+ Mantojuma nodoklis
	+ Īpašuma nodoklis
	+ Vides nodoklis
* Netiešie nodokļi
	+ Pievienotās vērtības nodoklis
	+ Akcīze
	+ Muitas nodoklis
	+ Transportlīdzekļa nodoklis
* Īpašnieka maiņas nodoklis
* Pārdošanas nodoklis
* Personas nodoklis jeb galvasnauda
* Patēriņa nodoklis
* Progresīvais nodoklis
* Regresīvais nodoklis
* Virsvērtības nodoklis
* Valsts nodoklis
* Reģistrācijas nodoklis
* Pietauvošanās nodoklis
* Patenta nodoklis
* Lauksaimniecības nodoklis
* Kompensācijas nodoklis
* Bezģimenes nodoklis
* Sociālais nodoklis

## Skatīt arī

* Netiešie nodokļi
* Nodokļu sistēma Latvijā
* Progresīvais nodoklis
* Proporcionālais nodoklis
* Regresīvais nodoklis

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Encyclopedia Britannica* ieraksts (angliski)
# Fudžou

| Fudžou  |
| --- |
| pilsēta |
| 福州 |
|  |
|  |
| FudžouRādīt kartē "Ķīna"FudžouRādīt kartē "Fudzjaņa" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Fudzjaņa |
| Platība |
|  • Kopējā |
12 177 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
8 291 268 |
|  • blīvums |
591,3/km² |
| Mājaslapa | www.fuzhou.gov.cn |
|  **Fudžou Vikikrātuvē** |

**Fudžou** (ķīniešu: 福 州, piņjiņs: *Fúzhōu*, V.-Dž.: Fu-chou) ir pilsēta Fudzjaņas provincē, Ķīnā. Provinces administratīvais centrs un viena no lielākajām pilsētām tajā — kopējais iedzīvotāju skaits sasniedz 7,2 miljonus. Atrodas pie Miņas upes grīvas.

Viena no pirmajām apdzīvotajām vietām Fudzjaņā. Pēc Ķīnas dibināšanas 1949. gadā tika atvērta dzelzceļa līnija, kas Fudžou savieno ar valsts dzelzceļa sistēmu, vēl ir tikusi uzlabota osta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fudžou.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# De facto[labot | labot pirmkodu]

De facto (no latīņu valodas — 'saskaņā ar faktu, faktiski') ir izteiciens tieslietās, kas nozīmē, ka kaut kas notiek praksē, bet ne obligāti saskaņā ar likumu. Šo izteicienu bieži lieto kā pretstatījumu *de jure*. Tāpat terminu *"de facto"* var lietot arī gadījumos, kad pastāv noteiktas vispārpieņemtas normas, kuras nenosaka nekādi oficiāli likumi, noteikumi vai standarti.

Šo terminu lietojumu var ilustrēt ar valsts valodas piemēru. Lai arī Austrālijā, Lielbritānijā un ASV nav oficiāli noteiktas valsts valodas, *de facto* valsts valoda šajās valstīs ir angļu valoda. Tai pašā laikā Īrijā *de jure* valsts valoda ir īru valoda, taču *de facto* kā valsts valoda tiek lietota angļu valoda.

## Skatīt arī

* Latvijas valsts atzīšana *de facto*
* Latvijas valsts atzīšana *de iure*
# Ziemeļi[labot | labot pirmkodu]

**Ziemeļi** ir viena no četrām debespusēm. Mūsdienu ģeogrāfiskajās kartēs ziemeļi parasti atrodas kartes augšā, lai gan ir arī kartes, kurās ziemeļi ir apakšpusē. Latviešu valodā ziemeļus apzīmē ar burtu "**Z**", starptautiski — ar burtu "**N**" (*north*).

Ziemeļi ģeogrāfiski atbilst virzienam uz Ziemeļpolu, kas ir viens no diviem Zemes ģeogrāfiskajiem poli. Šis virziens nosaka arī Zemes griešanās ass ziemeļu galu.

Praktiski ziemeļu virziens tiek noteikts ar magnētisko kompasu, kas rādītājam ļauj vērsties uz magnētisko ziemeļpolu. Tomēr magnētiskais ziemeļpols nesakrīt ar ģeogrāfisko ziemeļpolu un laika gaitā pārvietojas, kas jāņem vērā precīzai navigācijai.

Astronomijā ziemeļi atbilst punktam, kur debess sfēras meridiāns krustojas ar horizontu virzienā uz Ziemeļpolu. No Zemes ziemeļu puslodes ziemeļi ir arī virziens, kur naktī redzama polārzvaigzne (*Polaris*), kas atrodas tuvu debesu ziemeļpolam un jau izsenis izmantota navigācijā.

Ziemeļi ir arī būtisks orientieris kartogrāfijā, meteoroloģijā un ģeofizikā. Tos izmanto ne tikai navigācijā, bet arī klimatoloģisko apgabalu noteikšanā (piemēram, ziemeļu mērenā josla, arktiskais reģions utt.).

## Skatīt arī

* Ziemeļpols
* Austrumi
* Dienvidi
* Rietumi

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ziemeļi.

* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# 5. gadsimts

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * -0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 4. gadsimts
* **5. gadsimts 6. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 400 • 410 • 420 • 430 • 440 450 • 460 • 470 • 480 • 490
 |
| **Gadi:** | * 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500
 |

Austrumu puslode 5. gadsimta beigās.
**5. gadsimts** vai **V gadsimts** ir gadsimts, kurš pēc Jūlija kalendāra sākās mūsu ēras 401. gadā un beidzās 500. gadā.

## Notikumi pasaulē

Turpināja pastāvēt persiešu Sasanīdu impērija, kurā dominēja zoroastrisms. Indijā izplētās Guptu impērija, kurā par valdošo reliģiju izveidojās hinduisms.
Ķīnas Sešpadsmit valstu periods.

## Notikumi Eiropā

Huņņi Austrumeiropā izveidoja spēcīgu cilšu savienību.
Turpinājās Lielās tautu staigāšanas periods, 410. gadā vestgoti Alarika vadībā ieņēma un izlaupīja Romu. 418. gadā Gallijas dienvidrietumos vestgoti nodibināja Vestgotu Karalisti ar centru Tulūzā.
Ģermāņu algotņu vadonis Odoakrs piespieda pēdējo Rietumromas impērijas valdnieku Romulu Augustulu atteikties no varas 476. gada 4. septembrī.
489. gadā ostgoti ar Teodoriku priekšgalā uzvarēja Odoakru un 493. gadā ieņēma visu Itāliju. Teodoriks Itālijā, Sicīlijā un Ilīrijā izveidoja Ostgotu ķēniņvalsti, kas formāli bija Austrumromas impērijas pakļautībā.

### Notikumi Latvijas vēsturē

* Ap 425. gadu huņņi iekaroja Vislas baseinu un noslēdza savienību ar aistim, kuri pirms tam bija pakļauti gotiem.
* iespējams, ka 451. gadā aisti kopā ar ostgotiem un citām ģermāņu ciltīm piedalījās huņņu vadoņa Atilas vadītajā karagājienā uz Rietumromas impērijas zemēm.

## Gadsimta celtnes

* Sv. Sabīnes bazilika (422—432)
Roma, Itālija.
* Bolnisi Sioni bazilika (478—493)
Bolnisi, Gruzija.
* Cirnavoras baznīca
Aštaraka, Armēnija.
* Sv. Sīmaņa Stilīta bazilika (475)
30km no Halebas, Sīrija.
* Jerehas ugunspielūdzēju templis
Jereha, Irāna.
* Guptu impērijas Dzelzs kolonna (415)
Deli, Indija.
# 6. gadsimts[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 5. gadsimts
* **6. gadsimts 7. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 500 • 510 • 520 • 530 • 540 550 • 560 • 570 • 580 • 590
 |
| **Gadi:** | * 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 595 596 597 598 599 600
 |

Austrumu puslode 6. gadsimta sākumā.
Austrumu puslode 6. gadsimta beigās.
**6. gadsimts** jeb **VI gadsimts** bija laika posms vēsturē no 501. līdz 600. gadam.

## Notikumi pasaulē

Turpināja pastāvēt persiešu Sasanīdu impērija, kurā dominēja zoroastrisms. Indijā beidza pastāvēt Guptu impērija, kurā par valdošo reliģiju izveidojās hinduisms.
Ķīnas Sui dinastijas periods.

## Notikumi Eiropā

Turpinājās Lielās tautu staigāšanas periods. Agrākās Romas impērijas rietumu daļā valdīja ģermāņu cilšu grupējumi — franki Gallijas provincēs, austrumgoti Itālijas pussalā, rietumgoti Spānijas provincēs, bet vandaļi Ziemeļāfrikas provincēs. anglu, sakšu un jitu ciltis apmetās Lielbritānijas salas dienvidaustrumu daļā.
Austrumromas impērijas uzplaukums, 535. gadā tās ģenerālim Flāvijam Belizārijam izdevās uz laiku atkarot Itāliju, tomēr 568. gadā Itāliju iekaroja langobardi. Avāri iebruka Austrumeiropā, kur kopā ar slāviem 562. gadā izveidoja Avāru kaganātu.

### Notikumi Latvijas vēsturē

* Kasiodors savā hronikā pieminēja aistu sūtņus, kas pirms 526. gada ieradušies Ravennā pie ostgotu valdnieka Teodoriha ar dzintara dāvanām.
* Jordāns savā gotu vēstures aprakstā (*De origine actibusque Getarum* jeb *Getica*) pieminēja aistus, kas dzīvoja Baltijas jūras („Ģermāņu okeāna”) krastā un savulaik bija pakļauti gotu ķēniņam Ermanarikam.

## Gadsimta celtnes

* Bazilikas cisterna. (532). Stambula, Turcija.
* Svētās Sofijas katedrāle. (532—537) Stambula, Turcija.
* Patras cietoksnis. Patra, Grieķija.
* Sanvitale bazilika (527—548). Ravenna, Itālija.
* Jēzus dzimšanas baznīca (531). Bētleme, Palestīna.
* Apbedīšanas kapliča. Nekresi klosteris, Gruzija.
* Jogešvari alas (520–550). Mumbaja, Indija.
* Badami alu templis (540—578). Badami, Karnātaka, Indija.
* Ravanafadi alu templis. Karnātaka, Indija.

Kiel povus aspekti Hagia Sofia sen minaretoj.jpg
# Oktobris

* Janvāris
* Februāris
* Marts
* Aprīlis
* Maijs
* Jūnijs
* Jūlijs
* Augusts
* Septembris
* Oktobris
* Novembris
* Decembris

Halovīna ķirbji
**Oktobris** (latīņu: *October*) ir gada desmitais mēnesis. Latviešu mēneša senie nosaukumi ir **veļu**, **zemliku** vai **rudens mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *lapkritis* vai *spalinis mėnuo*, bet mūsdienās — *spalis*. Tas ir viens no 7 mēnešiem, kas ir 31 dienu garš, astroloģijā sākas ar Sauli Svaru zīmē, beidzas ar Sauli Skorpiona zīmē.

Līdz pat 8. gadsimtam p.m.ē. oktobris romiešiem tas bija astotais (*octem* — 'astoņi') mēnesis.

Oktobra pēdējā svētdienā Latvijā un daudzās citās valstīs notiek pāreja atpakaļ uz ziemas laiku (apmēram trijos no rīta pulksteņi tiek pagriezti vienu stundu uz priekšu).

## Svētki

### Starptautiskie

* 1. oktobris — Vecāka gadu gājuma ļaužu diena
* 1. oktobris — Mūzikas diena
* mēneša pirmā svētdiena — Skolotāju diena
* Pirmā pirmdiena — Pasaules arhitektūras diena
* Pirmā pirmdiena — Pasaules biotopu diena
* Pirmā pirmdiena — Ārsta diena
* 24. oktobris — ANO diena

### Citu valstu svētki

* 31. oktobris — Visu svēto diena (Halovīns)

## Atceres dienas

* 15. oktobris — Valsts valodas diena

## Oktobra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā oktobrī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

| datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Lāsma, Zanda, Zandis | 8. | Aina, Anete | 15. | Eda, Hedviga, Helvijs | 22. | Irīda, Īrisa | 29. | Elva, Elvijs, Elvis, Laimis, Laimonis |
| 2. | Ilma, Skaidris | 9. | Elga, Elgars, Helga | 16. | Daiga, Dinija | 23. | Daina, Dainida, Dainis | 30. | Nadīna, Ulla |
| 3. | Elza, Ilizana | 10. | Arvīds, Arvis, Druvis | 17. | Gaits, Karīna | 24. | Modrīte, Mudrīte, Renāte | 31. | Rinalda, Rinalds, Valts |
| 4. | Francis, Modra | 11. | Monta, Silva, Tince | 18. | Erlends, Rolanda, Rolands, Ronalds, Lūkass | 25. | Beāte, Beatrise |
| 5. | Amālija | 12. | Kira, Valfrīds | 19. | Drosma, Drosmis, Elīna | 26. | Amanda, Amanta, Kaiva |
| 6. | Monika, Zilga, Zilgma | 13. | Irma, Mirga | 20. | Leonīda, Leonīds | 27. | Irita, Ita, Lilita |
| 7. | Daumants, Druvvaldis | 14. | Minna, Vilhelmīne | 21. | Severīns, Urzula | 28. | Antoņina, Ninona, Ņina, Oksana |

## Skatīt arī

* Oktobra klimats Latvijā
* Oktobra ciems

## Atsauces
# Pirātisms

Tradicionālais pirātu karogs *Jolly Roger*
**Pirātisms** (grieķu: *πειρατεία*, *peirateía*) ir kuģu laupīšana un krimināla vardarbība jūrā vai uzbrukumi piekrastes apdzīvotajām teritorijām ar nolūku iegūt laupījumu. Saskaņā ar mūsdienu starptautiskajiem likumiem, par pirātismu sauc tikai uzbrukumus atklātā jūrā. **Pirāti** ir jūras (vai upes) laupītāji.

Pirātisma vēsture sākās gandrīz vienlaicīgi ar kuģniecības sākumu. Vēlāk pasaules lielvaras, īpaši pēc Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem, pirātismu izmantoja savās interesēs, lai kaitētu citu valstu kuģiem un nebūtu jānonāk līdz savstarpējām jūras kaujām. Mūsdienās pirātisms ir visizplatītākais Āfrikas un Dienvidaustrumāzijas piekrastē. 2010. gadā 259 (58,2%) no 445 reģistrētajiem pirātu uzbrukumiem bija tieši Āfrikas piekrastē. Pastiprināta pasaules uzmanība ir pievērsta pirātismam Somālijas piekrastē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pirātisms.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Prostitūcija

Legāla, tiek regulēta, bordeļi ir legāli
  Legāla, tiek regulēta, bordeļi nav legāli
  Legāla, taču netiek regulēta, bordeļi nav legāli
  Prostitūcija ir nelegāla: prostitūtas tiek krimināli sodītas
  Prostitūcija ir nelegāla: klienti tiek krimināli sodīti, taču ne prostitūtas
  Nav datu
**Prostitūcija** (franču: *prostitution*, latīņu: *prostitutio*: *nodošanās netiklībai*) ir seksuālo pakalpojumu sniegšana par samaksu. Prostitūcijas juridiskais statuss dažādās valstīs ir ievērojami atšķirīgs. Dažās valstīs par to var sodīt ar nāvi, bet tikmēr citās tas ir pilnībā likumīgs. Latvijā prostitūcija ir legāla un tiek regulēta, taču nav atļauta prostitūcijas organizēšana (t.sk., suteneri un bordeļi), Igaunijā prostitūcija ir legāla, taču netiek regulēta, nav atļauta nekāda veida organizēta prostitūcija, Lietuvā prostitūcija ir nelegāla. Lielākajā daļā postkomunisma valstu (t.sk., Krievijā) prostitūcijai ir palicis tāds pats juridiskais statuss, kāds tas bija PSRS laikos, respektīvi, tā ir nelegāla (skat. karti).

Šis termins tiek arī brīvi lietots, lai apzīmētu dzimumattiecības, kuras kādam nav pieņemamas, piemēram, seksuāls neizvēlīgums vai sekss bez laulībām. Sabiedrībā šis termins tiek lietots vēl plašāk un bieži vien tas tiek lietots, lai nievājoši apzīmētu darbības, kuras nav formāli saistītas ar prostitūciju. Vīriešu prostitūtas, kuri piedāvā savus pakalpojumus sievietēm, mēdz saukt par žigolo.

## "Eskorti"

Viens no populārākajiem eifēmismiem ar ko atsaukties uz cilvēkiem, kas nodarbojas ar prostitūciju ir "eskorts". ASV prostitūcija ir nelegāla (vienīgais izņēmums, Nevadas štats). Saucot sevi par "eskortiem" (pavadoņiem/pavadonēm) un norādot, ka saņemtā nauda ir tikai "par kompānijas sastādīšanu" seksuālo pakalpojumu sniedzēji ASV var izvairīties no kriminālatbildības, jo juridiski precīzi definēt, kur beidzas samaksa par "savas sabiedrības piedāvāšanu" un kur sākas "seksuālo pakalpojumu piedāvāšana" ir grūti.

## Ekonomiskā kontekstā

Sarkano lukturu rajons Bangkokā
Prostitūciju mēdz dēvēt par "senāko profesiju pasaulē".[*nepieciešama atsauce*]

Tā kā prostitūcijā starp pakalpojumu sniedzēju un pakalpojumu saņēmēju nav nekādas birokrātijas un saistības ir īsas, prostitūtu cenas ir vērtīgs ekonomisks indikators. Piemēram, latviešu portālā sexriga.lv piedāvātais Rīgas prostitūtu cenu indekss ir ticis izmantots ekonomikas blogos kā ekonomisks rādītājs, piemēram, lai pierādītu, ka 2009. gadā, Latvijā joprojām bija ļoti zema pirktspēja, ņemot vērā, ka prostitūtu cenas svārstījās ap 30 Ls/h, kaut arī optimisti šajā laikā sagaidīja atkopšanos no krīzes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Prostitūcija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Pirmā pasaules kara enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Haņi

Haņi| Haņi Ķīnas Tautas Republikā 2000. gadā |
| Visi iedzīvotāji |
|
aptuveni 1,4 miljardi |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
| * Ķīna (Kontinentālā Ķīna,  Honkonga,  Makao, izņemot Taivānu) (1 321 000 000)
* Taivāna (>22,000,000) (>95% no populācijas)
* Taizeme (9 393 000)
* Malaizija (6 650 000)
* Indonēzija (6 500 000-7 670 000)
* ASV (3 795 000-5 100 000)
* Singapūra (2 968 000)
 |
| Valodas |
|
ķīniešu |
|  |

**Haņi** (vienkāršotā ķīniešu: 汉族 vai 汉人, tradicionālā ķīniešu: 漢族 vai 漢人, piņjiņs: *hànzú vai hànrén*, izrunā: /xântsy̌/) ir tauta Āzijā. Tas ir lielākais etnoss pasaulē. Par haņiem uzskata tos ķīniešus, kam dzimtā ir ķīniešu valoda. 92% procenti Ķīnas iedzīvotāju ir haņi, tāpat arī 98% — Taivānas iedzīvotāju, 78% — Singapūras iedzīvotāju un aptuveni 20% visas pasaules iedzīvotāju. Etnosa nosaukums cēlies no Haņu dinastijas nosaukuma. Haņu vēsture lielā mērā sasaucas ar Ķīnas vēsturi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Haņi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)