Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Urzula fon der Leiena[labot | labot pirmkodu]

| **Urzula fon der LeienaUrsula von der Leyen* |
| --- |
| 2020. gadā |
|  |
|  |
|
Eiropas Komisijas prezidente |
|  |
| **Amata sākums** 2019. gada 1. decembris |
| Viceprezidents (i) |
Valdis Dombrovskis, Franss Timmermanss, Margrēte Vestagere (izpildvietnieki) |
| Priekštecis |
Žans Klods Junkers |
|  |
|
Vācijas aizsardzības ministre |
|  |
| **Amatā** 2013. gada 17. decembris — 2019. gada 17. jūlijs |
| Premjerministrs |
Angela Merkele |
| Priekštecis |
Tomass de Mezjērs |
| Pēctecis |
Annegrēte Krampa-Karenbauere |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1958. gada 8. oktobrī  Brisele, Beļģija |
| Politiskā partija |
Vācijas Kristīgo demokrātu apvienība |
| Tēvs |
Ernsts Albrehts |
| Māte |
Adele Albrehta |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Heiko fon der Leiens |
| Bērni |
7 |
| Augstskola |
Hannoveres Medicīnas augstskola |
| Reliģija |
luterānisms |
| Paraksts |  |

**Urzula fon der Leiena** (vācu: *Ursula von der Leyen*, dzimusi **Albrehta** (*Albrecht*) 1958. gada 8. oktobrī) ir vācu politiķe no Vācijas Kristīgo demokrātu apvienības (CDU).
2019. gada 16. jūlijā ievēlēta par Eiropas Komisijas prezidenti, amatā stājās 1. decembrī.
2024. gada 18. jūlijā Eiropas Parlaments atkārtoti ievēlēja Urzulu fon der Leienu par Komisijas priekšsēdētāju.

## Dzīvesgājums

Dzimusi Briselē politiķa, bet tolaik Eiropas Komisijas ierēdņa ģimenē. Studējusi Getingenē, Minsterē, Londonas Ekonomikas skolā un Hannoveres Medicīnas augstskolā. 1990. gadā iestājās CDU. 2003. gadā tika ievēlēta Lejassaksijas Landtāgā. No 2003. līdz 2005. gadam bija Lejassaksijas ministre, atbildīgā par sociālajiem jautājumiem. No 2005. gada novembra līdz 2009. gada novembrim fon der Leiena bija Vācijas ģimenes un jaunatnes lietu ministre, bet no 2009. gada novembra līdz 2013. gada 17. decembrim — Vācijas darba un sociālo lietu ministre, abos gadījumos Angelas Merkeles valdībā.

Darbodamās kā Vācijas valdības ministre, ieviesa vairākus jaunumus. Reformēja dzemdību sociālā nodrošinājuma sistēmu, tai skaitā ieviešot divu mēnešu pēcdzemdību atvaļinājumu bērna tēvam (*Vätermonate*), nostiprināja tiesību aktus pret bērnu pornogrāfiju tīmeklī, nesekmīgi centās ieviest obligātās sieviešu kvotas uzņēmumu vadībā. Atbalstīja vēl lielāku Eiropas valstu integrāciju.
No 2013. gada viņa bija Vācijas Aizsardzības ministre Angelas Merkeles trešajā kabinetā, pirmā sieviete Vācijas vēsturē, kura vadīja Aizsardzības ministriju.
2015. gada 27. septembrī parādījās baumas par ministres iespējamo plaģiātismu doktora disertācijā.

2019. gada 2. jūlijā Eiropadome izvirzīja Urzulas fon der Leienas kandidatūru Eiropas Komisijas prezidentes amatam. 16. jūlijā Eiropas Parlaments ar balsu vairākumu (383 par, 327 pret) viņu ievēlēja šajā amatā. Savus pienākumus viņa sāka pildīt 2019. gada 1. decembrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Urzula fon der Leiena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Sinonīms[labot | labot pirmkodu]

**Sinonīms** (grieķu: *συνώνυμος*, *synōnymos* — ‘ar vienādu nosaukumu, ar vienādu vārdu’) ir vārds vai arī cita valodas vienība, kas pilnīgi (vai arī daļēji) sakrīt ar kādu citu vārdu vai citu valodas vienību nozīmes ziņā. Sinonīmi ir, piemēram, vārdi *māja* un *nams*.

Vienas rindas sinonīmi var atšķirties ar jēdzieniskām niansēm, piemēram, *sens* un *vecs* vai stilistisku nokrāsu, piemēram, *runāt* un *muldēt*. Pastāv arī absolūtie sinonīmi, kas ir bez atšķirībām nozīmē, piemēram, *telefons* un *tālrunis*, *sacīt* un *teikt*. Par sinonīmiskām var arī tikt uzskatītas morfoloģiskas formas, piemēram, *celieties!* un *celties!* un sintaktiskas konstrukcijas, piemēram, *darbs jādara* un *darbs darāms*.

## Skatīt arī

* Antonīms
* Homonīms

## Atsauces

## Ārējās saites

* AILab informācija
# Serbijas Republikas Tautas sapulce

Serbijas Republikas Tautas sapulces emblēma
**Serbijas Republikas Tautas sapulce** (serbu: *Народна скупштина Републике Србије*) ir Serbijas vienpalātas likumdevējiestāde un augstākais pārstāvniecības orgāns valstī. Tā ir atbildīga par likumu pieņemšanu, budžeta apstiprināšanu, valdības uzraudzību, kā arī par citiem ar valsts pārvaldi saistītiem jautājumiem.

## Vēsture

Serbijas parlamentārās sistēmas aizsākumi meklējami 19. gadsimtā, kad Serbija kļuva par neatkarīgu valsti pēc atbrīvošanās no Osmaņu impērijas.

Mūsdienu Tautas sapulce izveidota pēc Otrā pasaules kara, un tā pastāvīgi attīstījusies līdz ar valsts politiskajām pārmaiņām — sākot no Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas sastāva līdz pat mūsdienu neatkarīgajai Serbijai.

## Struktūra

Tautas sapulcē ir 250 deputātu, kurus uz 4 gadiem ievēl vispārējās vēlēšanās. Deputātus ievēl proporcionālās pārstāvniecības sistēmā. Sapulces priekšsēdētājs vada tās darbu un pārstāv parlamentu valsts un starptautiskajos jautājumos.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Serbijas Republikas Tautas sapulce.
# Dante

**Dante** var būt:

* Dante Aligjēri (*Dante Alighieri*; 1265—1321) — itāļu dzejnieks un filozofs,
* Džo Dante (*Joe Dante*; 1946) — amerikāņu kinorežisors, montāžists un aktieris.
# 1312. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 13. gadsimts
* **14. gadsimts 15. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1300 – 1309
* **1310 – 1319 1320 – 1329
 |
| **Gadi:** | * 1309
* 1310
* 1311
* **1312 1313
* 1314
* 1315
 |

1312. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1312 *MCCCXII* |
| Ab urbe condita | 2065 |
| Armēņu kalendārs | 761 ԹՎ ՉԿԱ |
| Asīriešu kalendārs | 6062 |
| Bahāju kalendārs | −532 — −531 |
| Bengāliešu kalendārs | 719 |
| Berberu kalendārs | 2262 |
| Budistu kalendārs | 1856 |
| Birmiešu kalendārs | 674 |
| Bizantiešu kalendārs | 6820—6821 |
| Ķīniešu kalendārs | 辛亥年 (Metāla cūka) 4008 vai 3948     *— līdz —* 壬子年 (Ūdens žurka) 4009 vai 3949 |
| Koptu kalendārs | 1028—1029 |
| Etiopu kalendārs | 1304—1305 |
| Ebreju kalendārs | 5072—5073 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1368—1369 |
|  - *Shaka Samvat* | 1234—1235 |
|  - *Kali Juga* | 4413—4414 |
| Holocēna kalendārs | 11312 |
| Igbo kalendārs | 312—313 |
| Irānas kalendārs | 690—691 |
| Islāma kalendārs | 711—712 |
| Jūlija kalendārs | 1312 *MCCCXII* |
| Korejas kalendārs | 3645 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1312. gads** (MCCCXII) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendārq sākās sestdienā.

## Notikumi

### Jūnijs

* 29. jūnijs — Heinrihs VII Luksemburgs tika kronēts par Svētās Romas impērijas imperatoru.

### Jūlijs

* 12. jūlijs — par Ungārijas karali kļuva Kārols I Anžū.

### Septembris

* 7. septembris — Alfonso XI kļuva par Kastīlijas un Leonas karali.

### Nezināms datums

* Romas pāvests Klements V likvidēja Templiešu ordeni.

## Dzimuši

* 13. novembris — Edvards III Plantagenets (*Edward III*), Anglijas karalis (miris 1377.)

## Miruši

* 7. septembris — Ferdinands IV, Kastīlijas un Leonas karalis (dzimis 1285.)
* 9. novembris — Oto III (*Otto III.*), Lejasbavārijas hercogs, Ungārijas karalis (dzimis 1261.)
# Klavieres

Pianīns
Flīģelis
**Klavieres** ir taustiņinstruments, kurā skaņas tiek radītas ar dažāda garuma stīgām. Tām ir būtiska nozīme klasiskajā mūzikā; lielākā daļa komponistu ir arī pianisti, viņi spēlē klavieres un bieži tās izmanto komponēšanai. Kaut gan klavieres ir sarežģīti pārvietot un tās ir dārgas, tomēr to daudzpusība un visuresamība ir padarījusi tās par vienu no pasaulē pazīstamākajiem mūzikas instrumentiem. Klavieres plaši izmanto kā soloinstrumentu dažādos kameransambļos un džeza grupās. Klavieres ir ļoti svarīgs palīglīdzeklis dažādu skaņdarbu iestudēšanai.

Ir divi galvenie klavieru veidi — pianīns un flīģelis. Pianīnam stīgas un rezonanses dēlis ir novietoti vertikāli, bet flīģelim tie ir horizontālā stāvoklī. Pianīni visbiežāk tiek izmantoti mājas apstākļos, savukārt flīģeļi — klavierkoncertos.

Latviešu valodā vārds ‘klavieres’ ir ienācis no vācu valodas vārda *Klavier*. Itāļu valodā klavieres sauc *pianoforte*. Vārdi *piano* un *forte* attiecīgi nozīmē ‘kluss’ un ‘skaļš’.

## Vēsture

Vēsturnieku vidū nav vienprātības par to, kas ir klavieru izgudrotājs. Bieži par to izgudrotāju uzskata itāļu mūzikas instrumentu izgatavotāju Bartolomeo Kristofori. Viņš pirmās klavieres izgatavoja 1709. gadā Florencē (citos avotos Padujā). Klavieres nebija pirmais mūzikas instruments, kam bija taustiņi. Par klavieru priekšteci uzskata klavesīnu. Senākās klavieres, kas ir saglabājušās, izgatavotas 1720. gados. 18. gadsimta vidū klavieres bija ieguvušas plašu popularitāti. 1860. gados mājas apstākļos arvien biežāk sāka izmantot pianīnus. 1862. gadā klavieru stīgu kopējais nospriegojuma spēks bija ap 16 tonnām, bet mūsdienās tas sasniedz 30 tonnas.

## Klavieru uzbūve

Klavierēm ir klaviatūra, ko veido balti un melni taustiņi; atstatums starp tiem skaņas augstuma ziņā ir viens pustonis. Mūsdienu klavierēm kopējais taustiņu skaits ir 88, no kuriem 52 ir balti, bet atlikušie 36 — melni.

Klavierēs skaņu veido mazi āmuriņi, kas, taustiņu vadīti, var uzsist pa kādu no rāmī nostiprinātajām stīgām un ļauj mūziķim kontrolēt skaņas skaļumu, atkarībā no taustiņa nospiešanas ātruma.

Klaviermūzikā īpašu skaņu panāk, lietojot pedāļus. Parasti tie ir divi vai trīs. Labo pedāli nospiežot, no visām stīgām tiek noņemts skaņas slāpētājs, un tās var iesvārstīt blakus stīgas, radot dažādus virstoņus. Ar kreiso pedāli var klusināt skaņu.

## Klavieru skaņošana

Klavieres vismaz reizi gadā ir jāuzskaņo un jāregulē. Klavieres ir jāskaņo arī tad, ja tās netiek ilgstoši izmantotas, jo stīgas ir nospriegotas un ar laiku atskaņojas un skaņa var mainīties. Stīgas nav jāskaņo tikai elektriskajām klavierēm.

## Skatīt arī

* Klavesīns

## Atsauces

## Ārējās saites

* hammerfluegel.net (angliski) (vāciski)
# Loģiskais pozitīvisms

**Loģiskais pozitīvisms**, vēlāk saukts par **loģisko empīrismu**, un abi kopā ir zināmi arī kā **neopozitīvisms**, ir kustība, kuras galvenā tēze ir pārbaudes princips (pazīstams arī kā nozīmes pārbaudāmības kritērijs). Šī zināšanu teorija apgalvo, ka tikai tie apgalvojumi, kas pārbaudāmi ar tiešu novērojumu vai loģisku pierādījumu palīdzību, ir nozīmīgi patiesības vērtības, informācijas vai faktiskā satura nodošanas ziņā. Sākot ar 20. gadu beigām, filozofu, zinātnieku un matemātiķu grupas izveidoja Berlīnes loku un Vīnes loku, kas šajās abās pilsētās izvirzīja loģiskā pozitīvisma idejas.

Kustība, kas plauka vairākos Eiropas centros 20. gadsimta 30. gados, centās novērst neskaidrības, kas sakņojas neskaidrā valodā un nepārbaudāmos apgalvojumos, pārvēršot filozofiju par "zinātnisko filozofiju", kurai, pēc loģisko pozitīvistu domām, vajadzētu būt kopīgiem empīrisko zinātņu bāzēm un struktūrām. labākie piemēri, piemēram, Alberta Einšteina vispārējā relativitātes teorija. Neskatoties uz ambīcijām pārskatīt filozofiju, pētot un atdarinot pastāvošo empīriskās zinātnes gaitu, loģiskais pozitīvisms tika kļūdaini stereotipizēts kā kustība, kas regulē zinātnisko procesu un nosaka tam stingrus standartus.
# Nīderlandiešu valodas savienība

Organizācijas logo
**Nīderlandiešu valodas savienība** (nīderlandiešu: *Nederlandse Taalunie*, NTU) ir organizācija, kas dibināta 1980. gada 9. septembrī Nīderlandē un Beļģijā ar mērķi apspriest nīderlandiešu valodas attīstības un standartizācijas jautājumus. 2005. gada 12. janvārī Surinama kļuva par trešo organizācijas locekli.

## Vēsture

Nīderlandiešu valodas savienība tika izveidota ar līgumu starp Beļģiju un Nīderlandi, kas tika parakstīts 1980. gada 9. septembrī Briselē. Tā pārņēma abu valstu starpā pēc Otrā pasaules kara parakstīto „Kultūras līgumu” (kas regulēja ne tikai valodas jautājumus). Šis līgums tika pārstrādāts 1995. gadā pēc Beļģijas federalizācijas, un tika parakstīts jauns līgums starp Nīderlandi un Flandriju. 2003. gada 12. decembrī Nīderlandes valodas savienības Ministru komitejas priekšsēdētājs Medijs van der Lāns un Surinamas izglītības ministrs Valters Sandrimans parakstīja līgumu par Surinamas pievienošanos savienībai. Pievienošanos 2004. gadā ratificēja Surinamas Nacionālā asambleja, un tā stājās spēkā 2005. gadā.

Standarta nīderlandiešu valoda (*Algemeen Nederlands*, bieži saīsināta kā AN) ir standarta valoda, ko māca skolās un izmanto iestādes Nīderlandē, Flandrijā, Surinamā un Nīderlandes Antiļu salās.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nīderlandiešu valodas savienība.
# Laukums[labot | labot pirmkodu]

Paralelograma laukums ir 4 vienības, aplim laukums ir 9π/4 vienības, trīsstūrim — 9/2 vienības
**Laukums** ir lielums, kas raksturo virsmas izmēru. Par laukuma mērīšanas vienību pieņem tāda kvadrāta laukumu, kura mala ir vienu vienību gara. Kvadrāta laukumu, kura malas garums ir 1 m, sauc par kvadrātmetru un apzīmē ar m2.

## Laukuma īpašības

* Katrai ierobežotai ģeometriskai figūrai ir noteikts laukums, kuru izsaka ar nenegatīvu skaitli.
* Pieņem, ka punkta laukums ir vienāds ar nulli.
* Vienādām figūrām ir vienādi laukumi.
* Ja dotā figūra sastāv no vairākām daļām (ierobežotām figūrām, kas nepārklājas), tad figūras laukums ir vienāds ar tās daļu laukumu summu; figūras laukums ir lielāks nekā jebkuras citas figūras laukums, kura ir dotās figūras daļa.

## Laukuma mērvienības

* Kvadrātkilometrs, 1 km2 = 1 000 000 m2
* Hektārs, 1 ha = 10 000 m2
* Ārs, 1 a = 100 m2
* Kvadrātmetrs, 1 m2
* Kvadrātdecimetrs, 100 dm2 = 1 m2
* Kvadrātcentimetrs, 10 000 cm2 = 1 m2
* Kvadrātmilimetrs, 1 000 000 mm2 = 1 m2

## Laukuma aprēķināšanas formulas

* Taisnstūra laukums: platums × garums
* Trijstūra laukums: ½ × pamats × augstums
* Riņķa laukums: π × r²
* Sfēras virsmas laukums: 4 × π × r²

## Skatīt arī

* Garums
* Tilpums
# 1800. gadi

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 18. gadsimts
* **19. gadsimts 20. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1770. 1780. 1790. • **1800. gadi** • 1810. 1820. 1830.
 |
| **Gadi:** | * 1800 1801 1802 1803 1804 1805 1806 1807 1808 1809
 |

Francijas imperators Napoleons armijas vienībām piešķir simboliskos ērgļus (1804).
**1800. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1800. gada 1. janvārī un beidzās 1809. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē

* nodibināta Lielbritānijas un Īrijas Apvienotā Karaliste (1801)
* sākās Napoleona kari (1803—1815)
	+ Francijas senāts proklamēja Napoleonu par imperatoru (1804)
	+ Trafalgaras kauja 1805. gada 21. oktobrī
	+ Austerlicas kauja 1805. gada 2. decembrī
* ASV aizliedza vergu ievešanu 1808. gadā

## Notikumi Latvijā

Severīna Jensena projektētā Pētera akadēmijas ēka Jelgavā.
* 1801. gadā trimdā izdzītais Francijas karalis Luijs XVIII pameta Jelgavas pili. Krievijas Impērijas ķeizars Pāvils I ar pavēli piešķīra Academia Petrina universitātes statusu (1801).
* Kauguru nemieri Vidzemē (1802)
# Baņa Luka

| Baņa Luka  |
| --- |
| pilsēta |
| *Бања Лука* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Baņa LukaAtrašanās vieta Bosnijā un Hercegovinā |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Bosnija un Hercegovina |
| Politiskā vienība |
Serbu Republika |
| Reģions |
Bosanska Krajina |
| Platība |
|  • Kopējā |
1 238,91 km2 |
| Augstums |
163 m |
| Iedzīvotāji
(2013) |
|  • kopā |
185 042 |
|  • blīvums |
149,4/km² |
|  • Pilsētā |
199 991 |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indekss | 78000 |
| Tālruņu kods |
+387 51 |
| Mājaslapa | www.banjaluka.rs.ba |
|  **Baņa Luka Vikikrātuvē** |

**Baņa Luka** (*Бања Лука/Banja Luka*) ir Bosnijas un Hercegovinas otrā lielākā pilsēta un Serbu Republikas galvaspilsēta. Atrodas valsts ziemeļu daļā pie Vrbasas (*Vrbas*) upes.

## Vēsture

Baņa Luku pirmoreiz rakstos minējis Ungārijas karalis Lāslo II. Osmaņu impērijas laikos Baņa Luka bija Bosnijas ejāleta centrs. Pilsētas centru no 1566. līdz 1574. gadam izbūvēja Ferhats pašā Sokolovičs (*Ferhat-paša Sokolović*).

Austroungārijas laikā pilsētā strauji attīstījās rūpniecība. Starpkaru Dienvidslāvijā Baņa Luka bija Vrbasas banovinas centrs. Otrā pasaules kara laikā Baņa Luka ietilpa Horvātijas Neatkarīgās valsts teritorijā. Pilsētā un apkārtnē notika represijas pret ebrejiem un serbiem.

Bosnijas kara laikā Baņa Luka bija serbu zonā, un tiešas kaujas pilsētā nenotika. No pilsētas tika padzīti horvātu un bosniešu iedzīvotāji un tika nopostīti visi to dievnami (to skaitā 16 mošejas, celtas 16. un 17. gadsimtā).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Baņa Luka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)