# Eiro[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Eiro** |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| 2017
  | Latvijas 2 eiro monētas dizains
  |

 |
| Oficiālā valūta |  Eirozona (21)[rādīt]
* Austrija
* Beļģija
* Bulgārija
* Francija
* Grieķija
* Horvātija
* Igaunija
* Itālija
* Īrija
* Kipra
* Latvija
* Lietuva
* Luksemburga
* Malta
* Nīderlande
* Portugāle
* Slovākija
* Slovēnija
* Spānija
* Somija
* Vācija

Ārpus Eiropas Savienības (4)[rādīt]
* Andora
* Monako
* Sanmarīno
* Vatikāns
 |
| Lieto neoficiāli |
3 citi lietotāji[rādīt]
* Kosova
* Melnkalne
* Zimbabve
 |
| Inflācija | 1,4%, 2012. gada decembris |
| Avots | ECB, June 2009 |
| Metode | HICP |
| Piesaistītājs |
8 valūtas[rādīt]
* Bosnijas un Hercegovinas konvertējamā marka
* Centrālāfrikas CFA franks
* CFP franks
* Dānijas krona (±2.25%)
* Kaboverdes eskudo
* Komoru franks
* Rietumāfrikas CFA franks
 |
| Lejupējā vienība |  |
| 1/100 | Cents |
| Simbols | € |
| Monētas | 1 c, 2 c, 5 c, 10 c, 20 c, 50 c, €1, €2 |
| Banknotes | €5, €10, €20, €50, €100, €200, €500 |
| Centrālā banka | Eiropas Centrālā banka |

**Eiro** jeb **eira** (svešvalodās: *ευρώ*, *euro*, *euró*, *evro*, *ewro*, *евро* utml.; starptautiskais apzīmējums — **EUR**; zīme — €) ir kopējā valūta deviņpadsmit Eiropas Savienības (ES) valstīm, kas veido Eiropas Monetāro Savienību. Tā ir izveidojusies kā vislielākā monetārā reforma Eiropā kopš Romas impērijas laikiem, apvienojot praktiski visu Eiropu vienā naudas tirgū un veicinot politisko integrāciju. 1 eiro sastāv no 100 centiem.

Eiro kā valsts valūtu lieto Austrijā, Beļģijā, Bulgārijā, Francijā, Grieķijā, Horvātijā, Igaunijā, Īrijā, Itālijā, Kiprā, Latvijā, Lietuvā, Luksemburgā, Maltā, Nīderlandē, Portugālē, Sanmarīno, Slovākijā, Slovēnijā, Somijā, Spānijā un Vācijā.

Eiro tika laists apgrozībā 2002. gada 1. janvārī, divu mēnešu laikā nomainot valstu nacionālās naudas vienības.

## Valūtas nosaukums

Šādi oficiāli veidojama eiro litera
Saskaņā ar Eiropas Komisijas lēmumu[*nepieciešama atsauce*] visās ES valstīs oficiālajos dokumentos var lietot tikai *euro*. Šī forma lietota arī latviskajā Lisabonas līguma tekstā, tomēr ar īpašu atrunu, ka tas "neietekmē pastāvošo latviešu (..) valodas rakstību", jo turpinājās diskusijas gan Latvijā, gan ar Eiropas institūcijām par jaunās valūtas nosaukumu latviešu valodā.

Valsts valodas likums nosaka, ka jaunus terminus latviešu valodā apstiprina Latvijas Zinātņu akadēmijas Terminoloģijas komisija (TK) un oficiālajā (publiskajā) saziņā ir jālieto apstiprinātie termini. 2002. gadā TK nolēma, ka ieteicamā šā termina forma ir *eira*, bet 2004. gadā to papildināja, nosakot, ka "latviešu valodas rakstībā nav pieļaujama forma *euro*".

Šim lēmumam nepiekrita Latviešu valodas ekspertu komisija, Valsts valodas centrs, Latviešu valodas institūts, Valsts valodas aģentūra un Valsts valodas komisija. 2005. gada 26. jūlijā tika pieņemti MK noteikumi (vairs nav spēkā), ar kuriem latviešu valodā tika ieviesta divējāda pretrunīga rakstība:

* 2. pants nosaka, ka "Eiropas Savienības vienotās valūtas vienības nosaukums latviešu valodā lietojams vīriešu dzimtes nelokāmajā formā — eiro";
* 3. pantā teikts, ka "tiesību aktos lietojams Eiropas Savienības vienotās valūtas vienības nosaukums "euro", vārdu *euro* rakstot slīprakstā".

Praksē tas rada situācijas, kad nav skaidrs, kuru formu lietot.

Saskaņā ar Eiropas Centrālās Bankas 2013. gada 19. aprīļa lēmumu par eiro banknošu nominālvērtībām, parametriem, atveidošanu, apmaiņu un izņemšanu no apgrozības (ECB/2013/10) 1. panta 2. daļas b) punktu pie eiro banknošu dizaina elementiem pieder ar romiešu vai grieķu alfabēta burtiem rakstīts valūtas nosaukums un uz otrās sērijas eiro banknotēm — arī ar kiriliskā alfabēta burtiem rakstīts valūtas nosaukums. Tāpēc arī uz Latvijas banknotēm būs rakstīts "euro" latīņu, "ευρω" grieķu un "евро" kirilicas rakstībā neatkarīgi no vietējo institūciju lēmumiem.

Eiro simtdaļa ir saucama par *centu*, nevis *eirocentu*.

## Eiro simbols

Eiro ISO kods ir EUR, latviešu valodā tas rakstāms pēc summas ar nedalāmo atstarpi (`&nbsp;`), piemēram, 350 EUR.

Eiro simbolu (€) uz plaši izplatītajām QWERTY tastatūrām iespējams ievadīt ar taustiņu kombināciju *Alt Gr* + *4* vai *Alt + 0128*. Simbolu un summu saista ar nedalāmo atstarpi un lieto pēc summas (piemēram, 350 €).

Ja ir zināms, ka tīmekļa lapu nebūs iespējams parādīt Unikoda kodējumā, € parādīšanai var izmantot *HTML entity* `&euro;`, kas dod €.

## Naudas zīmes

Dažādas eiro naudas zīmes
Eiro banknotēm un monētu reversa pusēm ir vienāds dizains, taču monētu aversa pusei katra valsts var izvēlēties savu dizainu. Neskatoties uz atšķirībām monētu dizainā, visas naudas zīmes ir derīgas visā Eirozonas teritorijā. Izņēmums ir zelta un sudraba piemiņas monētas, kas ir derīgs maksāšanas līdzeklis tikai izdevējvalsts teritorijā. Nīderlandē un Somijā cenas tiek noapaļotas, lai izvairītos no 1 un 2 centu lietošanas — lai gan šīs monētas joprojām ir derīgs maksāšanas līdzeklis, tās netiek izdotas kā atlikums un tiek kaltas nelielā daudzumā kolekcionāriem.

Monētu kopīgajā pusē ir karte un denominācija. Monētu nominālvērtības ir 1, 2, 5, 10, 20 un 50 centi un 1 un 2 eiro. Denominācija uz kopīgās puses ir norādīta latīņu rakstā un ar arābu cipariem, taču valstis, kurās tiek izmantots cits alfabēts, var denomināciju attiecīgajā alfabētā norādīt valsts pusē. Kartē uz lielākās daļas monētu sākotnēji bija attēlotas 15 valstis, kas bija Eiropas Savienības dalībvalstis eiro ieviešanas brīdī, bet kopš 2007. gada tiek izmantota visas Eiropas karte, kurā ietilpst gan jaunās dalībvalstis, gan valstis, kas nav Eiropas Savienības sastāvā. Uz 1, 2 un 5 centu monētām ir attēlots globuss ar pasaules karti, uz kuras joprojām nedaudz tiek izceltas sākotnējās 15 dalībvalstis.

Monētu valsts pusē visām valstīm ir jāiekaļ 12 zvaigznes, izlaiduma gads un graviera iniciāļi. Saskaņā ar Eiropas Padomes 2008. gadā izdotajām vadlīnijām jaunākā izlaiduma monētās ir jāiekaļ arī valsts nosaukums vai tā saīsinājums un tās nedrīkst atkārtot denomināciju vai valūtas nosaukumu latīņu alfabētā, taču Vācija, Grieķija un Austrija šīs vadlīnijas neievēro. Valstis var brīvi izvēlēties citus šīs monētas puses dizaina elementus. Tāpat arī 2 eiro monētas joslas dizains ir katras valsts izvēle. Standarta eiro monētu dizainu nevar mainīt, izņemot, ja ir jauns valsts galva (monarhijas uz monētām parasti attēlo savu monarhu) vai lai saskaņotu tās ar jaunajiem dizaina noteikumiem. Katra valsts ne biežāk kā reizi gadā drīkst izlaist arī 2 eiro piemiņas monētu ar īpašu dizainu, kas (atšķirībā no zelta un sudraba piemiņas monētām) ir paredzētas apgrozībai un derīgas visā Eirozonā.

Banknošu nominālvērtības ir 5, 10, 20, 50, 100, 200 un 500 eiro. Tās atšķiras pēc krāsas un izmēra, un to dizains ir veltīts periodiem Eiropas arhitektūrā. Banknošu priekšpusē ir attēloti logi vai vārti, bet aizmugurē — tilti, kas simbolizē saiknes starp valstīm un ar nākotni. Attēlotā arhitektūra ir stilizēta, lai atgādinātu dažādu valstu arhitektūras pieminekļus. Eiropas Centrālā Banka ir iecerējusi uzlabot banknošu dizainu reizi 7—8 gados. Uz visām banknotēm ir Eiropas Centrālās Bankas nosaukuma saīsinājums piecos dažādās valodās iespējamajos variantos, bankas prezidenta paraksts, valūtas nosaukums dažādos alfabētos, Eiropas Savienības karogs, Eiropas karte banknotes reversā un to dizainā ir iekļautas 12 zvaigznes.

## Skatīt arī

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| Sapakotas eiro banknotes un monētas dažādos nominālos |

* Eirozona
* Eiro monētas
* Latvijas eiro monētas
* 2 eiro piemiņas monētas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eiro.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Ukrainas vēstures enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Eirozonas oficiālais portāls
* Aktuālie ECB valūtu kursi
* Eiro: Banknotes un valūtas konvertēšanas hronoloģija (vāciski) (angliski)