Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Brīvības atņemšana[labot | labot pirmkodu]

Vinsents van Gogs „Ieslodzīto pastaiga”
**Brīvības atņemšana** ir sods, kura rezultātā personai tiek liegtas tiesības brīvi pārvietoties un rīkoties pēc savas gribas uz laiku, kas noteikts tiesas spriedumā. To parasti piemēro personas rīcības ierobežošanai, ja tā izdarījusi noziedzīgu nodarījumu vai pastāv risks sabiedrības drošībai. Brīvības atņemšana izpaužas kā ieslodzījums speciāli šim nolūkam paredzētās iestādēs, kur tiek noteikti dienas režīmi, uzvedības noteikumi un kontrole.

Šis piespiedu līdzeklis ir cieši saistīts ar valsts tiesību sistēmu un cilvēktiesību normām. Demokrātiskās valstīs tā piemērošana tiek rūpīgi uzraudzīta, lai novērstu pārmērīgu sodīšanu un nodrošinātu ieslodzīto pamattiesības. Brīvības atņemšanas termiņu parasti nosaka tiesa, ņemot vērā nodarījuma smagumu, personas iepriekšējo uzvedību un citus apstākļus. Par alternatīvām var kalpot brīvības ierobežošana, probācija vai sabiedriskais darbs, taču brīvības atņemšana joprojām ir viens no būtiskākajiem un smagākajiem kriminālsodiem mūsdienu tiesību sistēmās.

## Skatīt arī

* Mūža ieslodzījums

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Brīvības atņemšana.
# Lēnis[labot | labot pirmkodu]

Vasalis Harolds

**Lēnis** (no vācu: *Lehen*) jeb **feods** (no latīņu: *feōdum*) ir zemes īpašums, ko viduslaikos senjors jeb kungs piešķīra savam vasalim jeb kalpam par iestāšanos bīskapa karapulkā.

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Teritorija

**Teritorija** ir telpisks jēdziens, kas apzīmē noteiktu zemes, ūdeņu vai gaisa telpas daļu ar skaidri noteiktām vai netieši pieņemtām robežām, kā arī ar to saistītu resursu, lietojuma un pārvaldības kārtību. Šī platība var atrasties valsts, kopienas, organizācijas vai indivīda pārvaldībā vai ietekmē, un tai piemīt juridiskas, politiskas, ekonomiskas un ekoloģiskas dimensijas. Plašākā nozīmē teritorija apzīmē jebkuru ģeogrāfiski vai funkcionāli definētu apgabalu, kuram ir noteikts lietošanas mērķis un identitāte. Teritorijai ir centrāla nozīme telpiskajā organizācijā, jo tā strukturē politiskās, saimnieciskās un sociālās attiecības, nosaka piekļuvi resursiem, robežu noteikšanu, suverenitāti un jurisdikciju, kā arī ietekmē kultūras un identitātes veidošanos. Politoloģijā un ģeogrāfijā ar to saprot valstu, pašvaldību un administratīvo vienību pārvaldītās teritorijas, savukārt bioloģijā un ekoloģijā jēdziens apzīmē sugas aizņemto dzīves telpu, kas nodrošina barību, vairošanās iespējas un patvērumu. Abos gadījumos teritorija funkcionē kā regulatīvs rāmis resursu izmantošanai un mijiedarbības noteikumiem.

Vārds ‘teritorija’ cēlies no latīņu *territorium* — “zeme”, “apgabals” —, kas sākotnēji apzīmēja romiešu pilsētas vai valsts pārvaldīto zemi. Mūsdienās šis termins ir pamatkategorija ģeogrāfijā, politoloģijā, starptautiskajās attiecībās un telpiskajā plānošanā, kā arī būtisks jēdziens bioloģijā un uzvedības zinātnēs, kas apraksta cilvēku un dzīvnieku telpisko organizāciju un mijiedarbību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Teritorija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)

Brīvajā vārdnīcā ir vārds teritorija
# 500. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * -0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 4. gadsimts
* **5. gadsimts 6. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 490 – 499
* **500 – 509 510 – 519
 |
| **Gadi:** | * 497
* 498
* 499
* **500 501
* 502
* 503
 |

500. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 500 *D* |
| Ab urbe condita | 1253 |
| Armēņu kalendārs | *N/A* |
| Asīriešu kalendārs | 5250 |
| Bahāju kalendārs | −1344 — −1343 |
| Bengāliešu kalendārs | −93 |
| Berberu kalendārs | 1450 |
| Budistu kalendārs | 1044 |
| Birmiešu kalendārs | −138 |
| Bizantiešu kalendārs | 6008—6009 |
| Ķīniešu kalendārs | 己卯年 (Zemes trusis) 3196 vai 3136     *— līdz —* 庚辰年 (Metāla drakons) 3197 vai 3137 |
| Koptu kalendārs | 216—217 |
| Etiopu kalendārs | 492—493 |
| Ebreju kalendārs | 4260—4261 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 556—557 |
|  - *Shaka Samvat* | 422—423 |
|  - *Kali Juga* | 3601—3602 |
| Holocēna kalendārs | 10500 |
| Igbo kalendārs | −500 — −499 |
| Irānas kalendārs | 122 BP – 121 BP |
| Islāma kalendārs | 126 BH – 125 BH |
| Jūlija kalendārs | 500 *D* |
| Korejas kalendārs | 2833 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**500. gads** (D) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums

* Topošais franku pirmais karalis Hlodvigs I sakāva burgundiešus un viņu karali Gundobadu.

### Iespējamie notikumi

* Ap 500. gadu tika sarakstīta tā sauktā "Sudraba grāmata" (*Codex Argenteus*).

## Dzimuši

* *iespējams*
	+ Prokopijs no Cēzarejas, Bizantijas vēsturnieks (miris ap 565. gadu)
	+ Teodeberts, Austrazijas karalis (miris 547. vai 548. gadā)
	+ Vigīlijs, Romas pāvests (miris 555. gadā)

## Miruši
# Džendžou[labot | labot pirmkodu]

| Džendžou  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 郑州市 |
|  |
|  |
| Džendžou |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Henaņa |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
7 507 km2 |
|  • urbānā teritorija |
1 024 km2 |
| Iedzīvotāji
(2018) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
10 136 000 |
|  • blīvums |
1 149,1/km² |
|  • urbānā teritorija |
3 132 000 |
| Laika josla |
CST (UTC+8) |
| Pasta indekss | 450000 |
| Mājaslapa | www.zhengzhou.gov.cn |
|  **Džendžou Vikikrātuvē** |

**Džendžou** (ķīniešu: 郑州市, piņjiņs: *Zhèngzhōu*, izrunā: /tʂɤ̂ŋtʂóu̯/) ir pilsēta Ķīnā, Henaņas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta provincē. Tā ir prefektūras līmeņa pilsēta. No 1913. līdz 1949. gadam pilsētas nosaukums bija **Džensjaņa** (piņjiņs: *Zhengxian*). Pilsēta atrodas Huanhe upes dienvidu krastā. Kopš 1954. gada Džendžou ir Henaņas provinces administratīvais centrs. Džendžou 2010. gadā dzīvoja 8,63 miljoni iedzīvotāju, no kuriem lielākā daļa bija haņi.

Džendžou ir viena no astoņām senajām Ķīnas galvaspilsētām.

## Ģeogrāfija

Džendžou atrodas Henaņas provinces centrālās daļas ziemeļos, Huanhe upes krastā. Džendžou robežojas ar sešām prefektūras līmeņa pilsētām: rietumos robežojas ar Luojaņu, ziemeļrietumos ar Dzjaodzuo, ziemeļaustrumos ar Sjiņsjanu, austrumos ar Kaifenu, dienvidaustrumos ar Sjuičanu, bet dienvidrietumos ar Pindinšaņu.

Pēc Kepena klimata klasifikācijas Džendžou valda mitrs subtropu klimats, kam raksturīgas vēsas, sausas ziemas un karstas, mitras vasaras.

## Administratīvais iedalījums

Administratīvi sīkāk Džendžou dalās 6 pilsētas apgabalos, 5 valsts līmeņa pilsētās un vienā lauku apgabalā. Pilsētas apgabali ir Dzjiņšui apgabals, Ežcji apgabals, Huidzji apgabals, Guaņčenas apgabals, Džunjuaņas apgabals un Šandzjes apgabals. Valsts līmeņa pilsētas ir Sjinjana, Sjiņdžena, Denfena, Sjiņmi un Gunji. Vienīgais lauku apgabals ir Džunmu apgabals.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džendžou.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Pojanhu

| Pojanhu |
| --- |
|  |
|  |
|  |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
1000—4400 km2 |
| Lielākais garums |
170 km |
| Vidējais dziļums |
8,4 m |
| Lielākais dziļums |
25,1 m |
| Tilpums |
25 km3 |
| Augstums v.j.l. |
12 m |
| Sateces baseins |
162 225 km2 |
| Baseina valstis |  Ķīna |
| PojanhuRādīt kartē "Ķīna"PojanhuRādīt kartē "Dzjansji" |
|  **Pojanhu Vikikrātuvē** |

**Pojanhu** (ķīniešu: 鄱阳湖, *Póyáng Hú*) ir liels Jandzi upes plūdu baseins — ezers Ķīnā, Dzjansi provincē. Lielākais saldūdens ezers Ķīnā. Atrodas piecu upju satekas vietā, lielākā no kurām ir Jandzi upe. Vidējā platība — ap 3585 km².

Nozīmīga migrējošo putnu atpūtas un barošanās vieta. Ziemā ezera krastos uzturas baltās dzērves (*Leucogeranus leucogeranus*) — ap 95% šīs putnu sugas populācijas. Ap ezeru dzīvo vairāk nekā 150 sugu putni. Ezerā dzīvo 122 zivju sugas, viena bruņurupuču suga (*Neomeris phocaenoides*) un ļoti retais sārtais delfīns. Ezers palīdz regulēt ūdens noteku pa Jandzi upi: sausajā periodā tas iepludina upē ūdeni, kamēr plūdu laikā — uzņem to.

Ap ezeru atrodas daudzi rūpniecības uzņēmumi (dzelzs pārstrāde, tērauda rūpnīcas, ķīmiskās rūpnīcas, papīra rūpnīcas) kas to piesārņo. Ezers spēcīgi piesārņots ar fenoliem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pojanhu.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Tauta

**Tauta** ir daudznozīmīgs jēdziens, ar ko visbiežāk saprot kādas valsts vai citas politiskas vienības iedzīvotāju (pilsoņu) kopumu, vai arī etnisku grupu, kurai ir kopīga valoda, kultūra, teritorija, reliģija un vēsture. Valoda ir viena no svarīgākajām tautas pazīmēm, lai gan tas nav viennozīmīgi, jo pastāv dažādas etniskas grupas, kas runā vienā un tajā pašā valodā.

Jēdziens "tauta" tiek izmantots arī, lai apzīmētu cilvēku etnosociālās grupas, kas varētu būt sinonīms jēdzienam "nācija". Šajā gadījumā saprot, ka tauta ir kādas valsts vai teritorijas visu iedzīvotāju kopums, neatkarīgi no šo cilvēku tautībām.

## Tautība

Tautība jeb nacionalitāte (no latīņu: *nātio* — 'tauta') ir cilvēka etniskā izcelsme jeb piederība kādai noteiktai tautai. Tā var ne vienmēr sakrist ar pilsonību. Piemēram, ja cilvēks piedzimis Latvijā, bet viņa vecāki un vecvecāki ir krievi, tad viņa tautība ir krievs, pat ja viņš ir Latvijas pilsonis. Tomēr, ja vismaz viens no cilvēka vecākiem vai vecvecākiem ir latviešu tautības, tad arī šis cilvēks var pasē izvēlēties norādīt latviešu tautību.

## Skatīt arī

* Etnoss

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Maltiešu valoda[labot | labot pirmkodu]

| Maltiešu valoda *Malti* *Lingwa Maltija* |
| --- |
| Valodu lieto: |  Maltā un citās valstīs, kurās ir nozīmīgas maltiešu kopienas |
| Pratēju skaits: | 483 tūkstoši (2012. gadā) |
| Valodu saime: | afroaziātu valodas  semītu valodas   vidussemītu valodas    dienvidu vidussemītu valodas     arābu valodas      Magribas arābu valodas       **Maltiešu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (maltiešu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Malta  Eiropas Savienība |
| Regulators: | *Il-Kunsill Nazzjonali ta' l-Ilsien Malti* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | mt |
| ISO 639-2: | mlt |
| ISO 639-3: | mlt  |
|  |
|

**Maltiešu valoda** (*malti*, *lingwa Maltija, L-Ilsien Malti*) ir semītu saimes valoda, ko lieto lielākoties maltieši Vidusjūras salā Maltā, kā arī nozīmīgās diasporās citur pasaulē. Maltiešu valoda, līdztekus angļu valodai, ir valsts valoda Maltā, kā arī kopš 2007. gada viena no Eiropas Savienības oficiālajām valodām. Pieņemts, ka maltiešu valoda cēlusies no Sicīlijas arābu valodas dialekta, kaut arī ir saiknes ar Tunisijas un Magribas arābu valodas dialektiem. Valodā ir daudz aizguvumu no itāļu valodas. Maltiešu valoda ir vienīgā semītu valoda, kurai rakstība ir latīņu alfabētā. Maltiešu valodu prot ap 483 tūkstošiem cilvēku, no kuriem aptuveni 400 tūkstoši dzīvo Maltā.

Ikdienas saziņā bieži tiek lietota jaukta valoda, kurā maltiešu valoda tiek sajaukta ar angļu vārdiem (angļu valodas vārdi veido no 6 % līdz 20 % no vārdu krājuma) un frāzēm.

## Vēsture

Maltiešu valodas pirmsākumi ir saistīti ar ieceļotājiem no netālu esošās Sicīlijas, kuri runāja Sicīlijas arābu valodā, kad 9. gadsimtā salas pakļāva Fātimīdu kalifāts. To apliecina arī ģenētiskie pētījumi, kas norāda, ka mūsdienu maltiešiem ir kopīgi senči ar sicīliešiem un kalabriešiem.

1091. gadā Maltu iekaroja normaņi, pēc kuras sekoja musulmaņu izraidīšana no salām līdz 1249. gadam, kas radīja apstākļus jaunas, pastāvīgas valodas izveidošanai. Sicīlijas arābu valoda mūsdienās ir izzudusi. Maltiešu valodā ir daudz aizguvumu no itāļu valodas. Kopš 1934. gada, kad Malta nonāca Apvienotās Karalistes kontrolē, valodā ir parādījušies aizguvumi arī no angļu valodas. Pirmās rakstiskās liecības par maltiešu valodu kā atsevišķu valodu ir datētas ar 1436. gadu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Maltiešu valoda.
* Maltiešu tiešsaistes vārdnīca Arhivēts 2021. gada 9. martā, *Wayback Machine* vietnē.
* Angļu-maltiešu-angļu vārdnīca Arhivēts 2007. gada 24. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* *Il-Kunsill Nazzjonali ta' l-Ilsien Malti* Arhivēts 2017. gada 4. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* *L-Akkademja tal-Malti*
* *Unicode* maltiešu valodai
# Trešdiena[labot | labot pirmkodu]

**Trešdiena** ir nedēļas trešā diena starp otrdienu un ceturtdienu.

## Vēsture

Senajā Romā trešdiena bija veltīta Merkuram — tādēļ dažās romāņu valodās trešdienas nosaukums atvasināts no Merkura (franču: *mercredi*). Ziemeļeiropā Merkura analogs bija senskandināvu dievs Odins, no tā cēlies angļu (*Wednesday*) un holandiešu (*Woensdag*) trešdienas nosaukums. Ja par pirmo nedēļas dienu uzskata svētdienu, tad trešdiena iznāk nedēļas vidū (arī darba nedēļas vidū), tādēļ vācu un krievu valodā trešdienu dēvē par vidus dienu (*Mittwoch*, *среда*).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Trešdiena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Sons Čeki

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Sons Čeki 성재기 |
| --- |
|  |
| Sons Čeki 2013. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1967. gada 11. septembrī  Tegu, Korejas Republika |
| Miris | 2013. gada 26. jūlijā (45 gadi)  Seula, Korejas Republika |
| Pilsonība |  Korejas Republika |
| Nodarbošanās | vīriešu tiesību aktīvists un antifeminists |

 |

**Sons Čeki** (korejiešu: 성재기, *Sung Jae-ki*; dzimis 1967. gada 11. septembrī, miris 2013. gada 26. jūlijā) bija korejiešu cilvēktiesību (vīriešu tiesību) aktīvists un antifeminists. No 2008. līdz 2013. gadam viņš bija pirmais Korejas vīriešu asociācijas (남성연대) vadītājs. 2013. gadā 26. jūlijā Sons veica pašnāvību, nolecot Seulā no tilta. Viņam bija lieli finansiāli parādi.
# Amerikāņi

Amerikāņi| ASV karogs |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Džordžs Vašingtons | Marks Tvens | Nīls Ārmstrongs |
| Alberts Einšteins | Džons Kenedijs | Roberts Kenedijs |
| Frenks Sinatra | Ronalds Reigans | Mārtins Luters Kings |
| Tomass Edisons | Roberts Lī | Abrahams Linkolns |

 |
| Visi iedzīvotāji |
| **308 745 538** 2010. gada ASV tautas skaitīšana |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|  ASV        317 979 000 pašreizējie aprēķini |
| Valodas |
|
galvenokārt amerikāņu angļu (82 %), kā arī spāņu (11%) |
| Reliģijas |
|
Galvenokārt kristietība |
|  |

**Amerikāņi** (angļu: *Americans*, *American people*) ir nācija, Amerikas Savienoto Valstu pilsoņu kopums.

Izņemot Amerikas pamatiedzīvotājus, gandrīz visi amerikāņi vai viņu priekšteči mūsdienu ASV teritorijā ir ieceļojuši pēdējo piecu gadsimtu laikā. Daudzi Havaju salās, Puertoriko, Guamā un Filipīnās dzīvojošie cilvēki ASV neieceļoja, bet par amerikāņiem kļuva, valstij paplašinoties 19. gadsimta beigās.

Saskaņā ar 2020. gada ASV tautas skaitīšanas datiem, amerikāņu kopskaits pārsniedza 331 miljonus. No tiem 72,4% bija kaukazoīdi (Eiropas un Tuvo Austrumu (arābu) izcelsmes) amerikāņi, 16,34% — dažādu rasu latīņamerikāņi un 13,6% — afroamerikāņi.

## Baltādainie amerikāņi

Mūsdienu no Eiropas ieceļojušie amerikāņi lielākoties cēlušies no:

* vāciešiem (14,7%);
* īriem (10,6%);
* angļiem (7,8%);
* itāliešiem (5,5%).

Amerikāņu eiropeiskās saknes pa apgabaliem
Pārējie Amerikas eiropeiskie iedzīvotāji ir cēlušies visvairāk no frančiem, holandiešiem, norvēģiem, somiem, portugāļiem, poļiem un čehiem, taču lielākā daļa ASV eiropeisko iedzīvotāju ir vācu vai Britu salu izcelsmes. Atsevišķi tiek skaitīti ieceļotāji no Latīņamerikas, kuri parasti ir spāņu, portugāļu vai ar indiāņiem jauktas izcelsmes.

## Nacionālā personifikācija

"Tēvocis Sems" ir ASV nacionālā personifikācija. Attēlam ir līdzība ar īsto Semjuelu Vilsonu, un šeit izmantotā poza ir balstīta uz britu propogandas plakātu Lord Kitchener Wants You. Sievietes personifikācija, kas galvenokārt bija populāra 18. un 19. gadsimtā, ir "Kolumbija".
Tēvocis Sems ir Amerikas Savienoto Valstu un dažkārt precīzāk Amerikas valdības personifikācija, un šis termins pirmo reizi lietots 1812. gada kara laikā. Viņš ir attēlots kā stingrs gados vecs balts vīrietis ar baltiem matiem un kazbārdu, un ģērbies apģērbā, kas atgādina ASV karoga dizaina elementus — piemēram, parasti cilindru ar sarkanām un baltām svītrām un baltām zvaigznēm uz zilas joslas un sarkanbaltsvītrainās bikses.

Kolumbija ir tēlains Amerikas kontinentu nosaukums un Amerikas Savienoto Valstu sievišķā personifikācija, ko slavenu padarīja afroamerikāņu dzejniece Filisa Vītlija 1776. gada Amerikas Neatkarības kara laikā. Tas ir iedvesmojis daudzu personu, vietu, objektu un iestāžu vārdus, un uzņēmumus Rietumu puslodē un ārpus tās, tostarp Kolumbijas apgabalā, kas ir ASV valdības mītne.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Amerikāņi.
* Kā tapa amerikāņu nācija
# Vuks Karadžičs

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Vuks Karadžičs *Вук Караџић* |
| --- |
|  |
| Vuks Karadžičs ap 1850. gadu |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1787. gada 6. novembrī  Tršiča, Rumēlijas ejālets, Osmaņu impērija (tagad  Serbija) |
| Miris | 1864. gada 7. februārī (76 gadu vecumā)  Vīne, Austrijas impērija (tagad  Austrija) |
| Nodarbošanās | valodnieks, tulkotājs, antropologs |

 |

**Vuks Stefanovičs Karadžičs** (serbu: *Вук Стефановић Караџић*, dzimis 1787. gada 6. novembrī (26. oktobrī pēc vecā stila), miris 1864. gada 7. februārī) bija serbu filologs, antropologs un valodnieks. Viņš bija viens no nozīmīgākajiem modernās serbu valodas reformatoriem. Par serbu tautas pasaku vākšanu un saglabāšanu *Encyclopædia Britannica* Karadžiču dēvē par "serbu tautas literatūras zinātnes tēvu." Viņš bija pirmās serbu valodas vārdnīcas jaunajā reformētajā valodā autors, kā arī pārtulkoja tajā Jauno Derību.

Viņš bija labi pazīstams ārzemēs tādiem cilvēkiem kā Jākobam Grimmam, Johanam Volfgangam fon Gētem un vēsturniekam Leopoldam fon Rankem. Karadžičs bija galvenais avots Rankes 1829. gadā sarakstītajam darbam "Serbu revolūcija".

## Atsauces
# Vestgoti

Vestgotu cilšu pārvietošanās ceļš no 4. līdz 6. gadsimtam
**Vestgoti** (vācu: *Westgoten* — 'rietumgoti', latīņu: *Visigothi, Wisigothi*) jeb **rietumgoti**, saukti arī par **tervingiem** (*Terwingen* — 'mežu ļaudis'), bija ģermāņu ciltis, kas 3.—4. gadsimtā dzīvoja Dņestras lejteces apvidū. 4. gadsimtā piedalījās Lielajā tautu staigāšanā, pēc kuras daļa nonāca Romas impērijas teritorijā. 410. gadā vestgoti Alarika vadībā ieņēma un izlaupīja Romu.

## Vestgotu Karaliste

Vestgotu Tulūzas Karaliste (5. gadsimts)
418. gadā Gallijas dienvidrietumos vestgoti nodibināja Vestgotu Karalisti ar centru Tulūzā. Iekarojumu rezultātā 5. gadsimta 2. pusē Vestgotu Karalistē bija jau iekļauta Pireneju pussalas lielākā daļa, kas kļuva par tās galveno teritoriju. 6. gadsimta sākumā lielāko daļu valsts Gallijas teritoriju iekaroja franki un vestgotu pārvaldībā palika tikai Pireneju pussala ar centru Toledo pilsētā.

Šis periods ir pazīstams kā Toledo Karaliste. 6.—7. gadsimtu laikā vestgotu pārvaldītā teritorija piedzīvoja uzplaukumu un ilgstošu miera periodu. Vestgoti spēja pakāpeniski nivelēt kultūras atšķirības starp sevi un vietējiem pamatiedzīvotājiem, tādējādi panākot iekšpolitisku stabilitāti. 589. gadā vestgotu karalis Rekareds no ariānisma pārgāja katoļticībā, tādējādi apvienojot valsts iedzīvotājus arī reliģiski.

## Sagrāve

711. gadā izmantojot situāciju, kad vestgotu valdnieks Roderiks cīnījās ar baskiem pussalas ziemeļos, pussalas dienvidos no Āfrikas iebruka 7000 vīru liels berberu karaspēks. Pēc Roderika nogalināšanas kaujā berberi bez lielas pretestības iekaroja visus pussalas dienvidus ieskaitot arī galvaspilsētu Toledo. 712. gadā musulmaņu iekarotājiem ieradās 18 000 vīru lieli papildspēki, tai skaitā liels daudzums arābu. 716. gadā musulmaņu kontrolē jau bija lielākā daļa pussalas un iekarošana noslēdzās 720. gadā. Berberu kontrolē bija nonākusi visa Pireneju pussala, izņemot kalnainos reģionus pussalas ziemeļos un Astūrijas provinci, kur vietējais vestgotu vietvaldis Pelagijs spēja apvienoties ar baskiem un organizēt efektīvu pretestību iekarotājiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vestgoti.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Dienvidaustrumeiropa[labot | labot pirmkodu]

**Dienvidaustrumeiropa** ir ģeogrāfisks reģions Eiropā, kas aptver vairākas valstis Balkānu pussalā un tās tuvumā.

Dienvidaustrumeiropas valstis (atkarībā no avota un klasifikācijas) var ietvert:

* Albānija
* Bosnija un Hercegovina
* Bulgārija
* Horvātija
* Kosova
* Melnkalne
* Ziemeļmaķedonija
* Serbija
* Rumānija
* Grieķija
* Slovēnija
* Turcija (tikai Eiropas daļa)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienvidaustrumeiropa.
# Iekšzemes kopprodukts

|  |
| --- |
|  |
| Valstis ar lielāko nominālo IKP 2025. gadā pēc Starptautiskā Valūtas fonda aplēsēm. |

**Iekšzemes kopprodukts** (IKP) ir jēdziens makroekonomikā, kas apzīmē visu saražoto preču un pakalpojumu vērtību kādā teritorijā kādā laika periodā (parasti gadā).

IKP atšķiras no nacionālā kopprodukta ar to, ka neņem vērā starptautisko ienākumu sadali, mērot to, cik daudz vērtības ir radīts tajā teritorijā, nevis cik daudz ieņēmumu tā ir guvusi.

IKP faktiskajās cenās ir tieši naudas cena precēm un pakalpojumiem, tomēr parasti lieto **IKP salīdzināmajās cenās**, kurā tiek ņemta vērā inflācija, lai varētu salīdzināt preču un pakalpojumu apjomu.

Lai salīdzinātu dažādu valstu IKP, ja tie ir mērīti dažādās valūtās, ir divas metodes, kas bieži dod ļoti atšķirīgus rezultātus:

* pēc valūtas kursa;
* pēc relatīvās pirktspējas.

IKP tiek aprēķināts no trīs aspektiem:
1. ražošanas;
2. izlietojuma;
3. ieņēmumu.

## Skatīt arī

* Iekšzemes kopprodukts pēc pirktspējas līmeņa
* Valstu uzskaitījums pēc nominālā IKP
* Nacionālais kopienākums
* Nacionālais kopprodukts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Iekšzemes kopprodukts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Latvijas statistika-IKP