Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sintmārtena

| Sintmārtena*Sint Maarten* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:"O Sweet Saint Martin's Land"* |
| Location of Sint Maarten  |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Filipsburga ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | nīderlandiešu, angļu |
| Valdība |
|  -  | Monarhs | Vilems Aleksandrs |
|  -  | Gubernators | Jūdžins Holidejs |
|  -  | Prejerminists | Silverija Jakobsa |
| Neatkarība |
|  -  | Autonomija Nīderlandes sastāvā | 2010. gada 10. oktobrī  |
| Platība |
|  -  | Kopā |  37 km²  |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2019. gadā | 41 486 (216) |
|  -  | Blīvums | 1100/km²  |
| **IKP** (PPP) | 2003. gada aprēķins |
|  -  | Kopā | $ 400 miljoni  |
|  -  | Uz iedzīvotāju | $ 11 400  |
| Valūta | Nīderlandes Antiļu guldenis (`ANG`)  |
| Laika josla | (UTC-4) |
| Interneta domēns | .sx |
| ISO 3166-1 kods | 534 / SXM / SX |
| Tālsarunu kods | +1 721
  |

**Sintmārtena** (nīderlandiešu: *Sint Maarten*) ir autonoma valsts Nīderlandes Karalistes sastāvā, Mazajās Antiļu salās, kas aizņem Sintmārtenas salas dienvidu daļu. Sintmārtenas kopējā platība ir 37 km² un tā aizņem aptuveni 40% no Sintmārtenas salas kopējās platības. Pārējos 60% salas ziemeļu daļā aizņem Francijas aizjūras teritorija Senmartēna. Pēc 2019. gada datiem, Sintmārtenā dzīvo 41 486 iedzīvotāji, un tās galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Filipsburga.

## Vēsture

Salai nosaukumu ir devis Kristofors Kolumbs, kurš salu nosaucis par godu kristiešu svētajam Svētajam Mārtiņam no Tūras. Tas tādēļ, jo Kolumbs salu atklāja 1493. gada 11. novembrī, dienā kad kristiešu pasaulē tiek svinēta Svētā Mārtiņa diena. Līdz 2010. gada 10. oktobrim, Sintmārtena bija zināma kā Sintmārtenas salas teritorija un bija viena no piecām salu teritorijām, kas ietilpa Nīderlandes Antiļās.

## Ekonomika

Sintmārtenas oficiālā valūta ir Nīderlandes Antiļu guldenis. Ekonomika galvenokārt balstās uz tūrismu un ar tūrismu saistītos sektoros ir nodarbināti aptuveni 80% no kopējā iedzīvotāju skaita. Katru gadu Sintmārtenu apmeklē vairāk kā viens miljons tūristu. 2014. gadā, Sintmārtenā bija vairāk spēļu automātu uz vienu iedzīvotāju, ne kā jebkurā citā valstī pasaulē.

Bojātas ēkas pēc viesuļvētras Irma
2017. gada 6. un 7. septembrī, Sintmārtena cieta no piektās kategorijas viesuļvētras Irmas. Viesuļvētras rezultātā tika iznīcinātas vai bojātas 70% no kopējām Sinmārtenas ēkām, četri cilvēki nogalināti un trīsdesmit četri ievainoti. Vētras radītie zaudējumi smagi ietekmēja salas ekonomiku. 2019. gadā publicētajā pārskatā tika atklāts, ka vētras radītie zaudējumi samazināja Sintārtenas IKP par 4,7% un paaugstināja inflāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sintmārtena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Sintmārtenas Komercijas un industrijas kamera
* Sintmārtenas leitnantgubernators
* Sintmārtenas universitāte
* Sintmārtenas tūrisma birojs
# Marianas dziļvaga

Marianas dziļvaga
**Marianas dziļvaga** ir dziļākā zināmā okeāna dziļvaga uz Zemes. Tās dziļums var sasniegt pat 11 kilometru atzīmi (ūdens spiediens pie dibena līdz 108,6 MPa). Tā atrodas Klusā okeāna ziemeļrietumos un stiepjas 1500 km garumā. No Marianas dziļvagas uz austrumiem un dienvidiem atrodas Marianas salas, bet uz ziemeļiem – Guama.

Marianas dziļvagā dzīvo vienšūnas organismi, ko sauc par foraminīferām.

## Dziļvagas izpēte

Cilvēku nolaišanās dziļvagā notika 1960. gada 23. janvārī, kad ASV Jūras kara flotes leitnants Dons Volšs un franču pētnieks Žaks Pikārs ar batiskafu *Trieste* nolaidās 11 512 metru dziļumā, sasniedzot dziļvagas dibenu. Pat šajā dziļumā viņi pamanīja līdz 30 centimetru garas zivis.

Precīzāku dziļvagas dziļumu izdevās izmērīt ar japāņu zondi *Kaiko* (かいこう), kas sasniedza ieplakas dibenu 1995. gada 24. martā. Fiksētais dziļums bija 10 911 m.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Čelendžera dzelme

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Marianas dziļvaga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Marianas dziļvaga un Čelendžera dzelme neogeo.lv
# 1674. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 16. gadsimts
* **17. gadsimts 18. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1660 – 1669
* **1670 – 1679 1680 – 1689
 |
| **Gadi:** | * 1671
* 1672
* 1673
* **1674 1675
* 1676
* 1677
 |

1674. gada citi notikumi|
Latvija |

1674. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1674 *MDCLXXIV* |
| Ab urbe condita | 2427 |
| Armēņu kalendārs | 1123 ԹՎ ՌՃԻԳ |
| Asīriešu kalendārs | 6424 |
| Bahāju kalendārs | −170 — −169 |
| Bengāliešu kalendārs | 1081 |
| Berberu kalendārs | 2624 |
| Budistu kalendārs | 2218 |
| Birmiešu kalendārs | 1036 |
| Bizantiešu kalendārs | 7182—7183 |
| Ķīniešu kalendārs | 癸丑年 (Ūdens vērsis) 4370 vai 4310     *— līdz —* 甲寅年 (Koka tīģeris) 4371 vai 4311 |
| Koptu kalendārs | 1390—1391 |
| Etiopu kalendārs | 1666—1667 |
| Ebreju kalendārs | 5434—5435 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1730—1731 |
|  - *Shaka Samvat* | 1596—1597 |
|  - *Kali Juga* | 4775—4776 |
| Holocēna kalendārs | 11674 |
| Igbo kalendārs | 674—675 |
| Irānas kalendārs | 1052—1053 |
| Islāma kalendārs | 1084—1085 |
| Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 10 dienas |
| Korejas kalendārs | 4007 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1674. gads** (MDCLXXIV) bija parastais gads, kas sākās pirmdienā.

## Notikumi

### Aprīlis

* 21. aprīlis — par Polijas karali un Lietuvas dižkunigaiti kļuva Jans III Sobeskis.

### Decembris

* 4. decembris — franču jezuīti dibināja Čikāgu.

## Dzimuši

## Miruši

* 12. janvāris — Džakomo Karisimi (*Giacomo Carissimi*), itāļu komponists (dzimis 1605. gadā)
* 12. augusts — Filips de Šampēņs (*Philippe de Champaigne*), franču mākslinieks (dzimis 1602. gadā)
* 8. novembris — Džons Miltons (*John Milton*), angļu dzejnieks, politiķis (dzimis 1608. gadā)
# 1632. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 16. gadsimts
* **17. gadsimts 18. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1620 – 1629
* **1630 – 1639 1640 – 1649
 |
| **Gadi:** | * 1629
* 1630
* 1631
* **1632 1633
* 1634
* 1635
 |

1632. gada citi notikumi|
Latvija |

1632. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1632 *MDCXXXII* |
| Ab urbe condita | 2385 |
| Armēņu kalendārs | 1081 ԹՎ ՌՁԱ |
| Asīriešu kalendārs | 6382 |
| Bahāju kalendārs | −212 — −211 |
| Bengāliešu kalendārs | 1039 |
| Berberu kalendārs | 2582 |
| Budistu kalendārs | 2176 |
| Birmiešu kalendārs | 994 |
| Bizantiešu kalendārs | 7140—7141 |
| Ķīniešu kalendārs | 辛未年 (Metāla kaza) 4328 vai 4268     *— līdz —* 壬申年 (Ūdens pērtiķis) 4329 vai 4269 |
| Koptu kalendārs | 1348—1349 |
| Etiopu kalendārs | 1624—1625 |
| Ebreju kalendārs | 5392—5393 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1688—1689 |
|  - *Shaka Samvat* | 1554—1555 |
|  - *Kali Juga* | 4733—4734 |
| Holocēna kalendārs | 11632 |
| Igbo kalendārs | 632—633 |
| Irānas kalendārs | 1010—1011 |
| Islāma kalendārs | 1041—1042 |
| Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 10 dienas |
| Korejas kalendārs | 3965 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1632. gads** (MDCXXXII) bija garais gads, kas sākās ceturtdienā.

## Notikumi

* Dibināta Tartu Universitāte.
* Pēc Mogulu impērijas valdnieka Šaha Džahāna pavēles Āgrā sākās Tadžmahāla celtniecība.

## Dzimuši

* 29. augusts — Džons Loks (*John Locke*), angļu filozofs (miris 1704.)
* 20. oktobris — Kristofers Rens (*Christopher Wren*), angļu arhitekts (miris 1723.)
* 31. oktobris — Jans Vermērs (*Jan Vermeer*), nīderlandiešu gleznotājs (miris 1675.)
* 24. novembris — Benedikts Spinoza (ברוך שפינוזה‎; *Benedictus de Spinoza*), nīderlandiešu/ebreju filozofs (miris 1677.)
* 28. novembris — Žans Batists Lulli (*Jean-Baptiste Lully*), franču komponists (miris 1687.)

## Miruši

* 30. aprīlis —
	+ Johans Cerklass fon Tillī (*Johann t’Serclaes von Tilly*), katoļu karavadonis (dzimis 1559.)
	+ Sigismunds III Vāsa (*Zygmunt III Waza*), Polijas un Zviedrijas karalis (dzimis 1566.)
* 16. novembris — Gustavs II Ādolfs (*Gustav II Adolf*), Zviedrijas karalis (dzimis 1594.)
* 29. novembris — Pfalcas Frīdrihs (*Fridrich Falcký*), Bohēmijas karalis (dzimis 1596.)
# 1573. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 15. gadsimts
* **16. gadsimts 17. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1560 – 1569
* **1570 – 1579 1580 – 1589
 |
| **Gadi:** | * 1570
* 1571
* 1572
* **1573 1574
* 1575
* 1576
 |

1573. gada citi notikumi|
Latvija |

1573. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1573 *MDLXXIII* |
| Ab urbe condita | 2326 |
| Armēņu kalendārs | 1022 ԹՎ ՌԻԲ |
| Asīriešu kalendārs | 6323 |
| Bahāju kalendārs | −271 — −270 |
| Bengāliešu kalendārs | 980 |
| Berberu kalendārs | 2523 |
| Budistu kalendārs | 2117 |
| Birmiešu kalendārs | 935 |
| Bizantiešu kalendārs | 7081—7082 |
| Ķīniešu kalendārs | 壬申年 (Ūdens pērtiķis) 4269 vai 4209     *— līdz —* 癸酉年 (Ūdens gailis) 4270 vai 4210 |
| Koptu kalendārs | 1289—1290 |
| Etiopu kalendārs | 1565—1566 |
| Ebreju kalendārs | 5333—5334 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1629—1630 |
|  - *Shaka Samvat* | 1495—1496 |
|  - *Kali Juga* | 4674—4675 |
| Holocēna kalendārs | 11573 |
| Igbo kalendārs | 573—574 |
| Irānas kalendārs | 951—952 |
| Islāma kalendārs | 980—981 |
| Jūlija kalendārs | 1573 *MDLXXIII* |
| Korejas kalendārs | 3906 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1573. gads** (MDLXXIII) ir parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

* Jelgava ieguva pilsētas tiesības.
* 12. jūlijs — Spāņu karaspēks hercoga Albas vadībā pēc 7 mēnešu aplenkuma ieņēma Hārlemu.

## Dzimuši

* 10. janvāris — Simons Mariuss, vācu astronoms (miris 1624.)
* 22. janvāris — Džons Donns (*John Donne*), angļu dzejnieks (miris 1631.)
* 15. jūlijs — Inigo Džonss (*Inigo Jones*), angļu arhitekts (miris 1652.)
* 7. oktobris — Viljams Lods (*William Laud*), Kenterberijas arhibīskaps (miris 1645.)

## Miruši

* 30. decembris — Džovanni Batista Giraldi, itāļu novelists un dzejnieks (dzimis 1504.)
# Hosē de Sanmartins

| **Hosē de SanmartinsJosé de San Martín* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Peru aizsargātājs |
|  |
| **Amatā** 1821. gada 28. jūlijs — 1822. gada 20. septembris |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1778. gada 25. februārī |
| Miršanas dati |
1850. gada 17. augustā (72 gadu vecumā) |
| Tautība |
Argentīnietis |
| Paraksts |  |

**Hosē de Sanmartins** (spāņu: *José de San Martín*; dzimis 1778. gada 25. februārī, miris 1850. gada 17. augustā) bija argentīniešu ģenerālis, valstsvīrs, nacionālais varonis.

Izglītību ieguvis Spānijā. Palīdzējis vadīt revolūciju pret Spānijas valdību Argentīnā (1812), Čīlē (1818) un Peru (1821). 1821. gada jūlijā kļuva par Peru prezidentu (tobrīdējais amata nosaukums — "Peru aizsargātājs"). Pēc 1822. gada 22. jūlija tikšanās ar Simonu Bolivaru Bolivars pārņēma valsts atbrīvošanu. Sanmartins vēlāk pameta valsti, 1824. gadā pārcēlās uz Franciju.

Argentīnā un Peru tiek uzskatīts par nacionālo varoni. Viņa vārdā ir nosaukts Argentīnas valdības augstākais apbalvojums.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hosē de Sanmartins.
* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
# Amerikas Savienoto Valstu lielais zīmogs

| Amerikas Savienoto Valstu lielais zīmogs |
| --- |
|  |
| Zīmoga reverss |
| Detaļas |
| Īpašnieks |
Amerikas Savienotās Valstis |
| Ieviests |
1782. gadā |
| Pušķis |
Mākoņus pārraujošs zelta starojums, kas ieskauj 13 sudraba zvaigžņu zvaigznāju zilā laukā. |
| Vairogs |
13 sudraba un sarkani pāļi; galvā zils. |
| Turētāji |
Baltgalvas ērglis |
| Devīze |
E pluribus unum *(Daudzveidīgā vienotībā)* |
| Citi elementi |
Ērgļa labajā ķetnā olīvu zars, kreisajā — 13 sudraba bultas. *Reverss:* Nošķelta mūra piramīda, tās zenītā acs trijstūrī. |

**Amerikas Savienoto Valstu lielais zīmogs** (angļu: *Great Seal of the United States*) ir viens no Amerikas Savienoto Valstu simboliem. To izmanto Amerikas Savienoto Valstu federālās valdības izdoto dokumentu autentiskuma apstiprināšanai. ASV lielais zīmogs pirmo reizi oficiāli tika lietots 1782. gadā.
# Petars I

| **Petars IPetar I Karađorđević* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Serbijas karalis un vēlāk Serbu, horvātu un slovēņu karalis |
|  |
| **Amatā** 1903. gada 15. jūnijs — 1921. gada 16. augusts |
| Priekštecis |
Aleksandrs I Obrenovičs |
| Pēctecis |
Aleksandrs I Karadžordževičs |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1844. gada 29. jūnijā Belgrada, Serbijas kņaziste |
| Miršanas dati |
1921. gada 16. augustā (77 gadu vecumā) Belgrada |
| Apglabāts |
Oplenačas kapsēta, Topola, Serbija |
| Tautība |
serbs |
| Profesija |
monarhs, militārpersona |
| Augstskola |
Saint-Cyr militārā akadēmija |
| Reliģija |
pareizticība |

**Petars I** (serbu: *Petar I Karađorđević*, dzimis 1844. gada 29. jūnijā, miris 1921. gada 16. augustā) bija Serbijas un vēlāk arī Serbu, horvātu un slovēņu karalis. Viņš valdīja no 1903. līdz 1921. gadam un bija Karadžordževiču dinastijas pārstāvis.

Petars I bija liberālu uzskatu piekritējs, un viņa valdīšana tika uzskatīta par konstitucionālās monarhijas stiprināšanas periodu. Viņa valdīšanas laikā Serbija piedalījās Balkānu karos un Pirmajā pasaules karā. Viņš kļuva par nacionālo simbolu un tiek uzskatīts par vienu no ievērojamākajiem Serbijas valdniekiem.

1914. gadā, Pirmā pasaules kara sākumā, Petars I nodeva daļu valdnieka pienākumu savam dēlam – prinčam Aleksandram. Pēc kara beigām viņš kļuva par pirmo jaunizveidotās Serbu, horvātu un slovēņu valsts karali.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Petars I.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Pirmā pasaules kara enciklopēdijas raksts (angliski)
# 1970. gadi

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 19. gadsimts
* **20. gadsimts 21. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1940. 1950. 1960. • **1970. gadi** • 1980. 1990. 2000.
 |
| **Gadi:** | * 1970 1971 1972 1973 1974 1975 1976 1977 1978 1979
 |

1977. gadā izlaistie personālie datori *TRS-80 Model I*, *Apple II*, *Commodore PET 2001*.
**1970. gadi** jeb **20. gadsimta 70. gadi** bija desmitgade, kura sākās 1970. gadā un beidzās 1979. gadā. Bieži vien šie gadi tiek saukti par **septiņdesmitajiem**.

## Notikumi pasaulē

* Votergeitas skandāls (1972)
* Čīles 1973. gada apvērsums
* Salīdzināšanas dienas karš (1973)
* 1973. gada naftas krīze
* Beidzās Vjetnamas karš (1957—1975)
* Kambodžas pilsoņu karš (1970—1975)
* Neļķu revolūcija Portugālē (1974)
* Irānas Islāma revolūcija (1978—1979)
* sākās Afganistānas karš (1979—1989)
* Sākās personālo datoru izstrāde.

## Notikumi Latvijā

* 1970. gadā atklāta Rīgas Sporta pils
* 1971. gadā izveidoja ražošanas apvienību "Alfa", kurā ražoja tranzistorus, pusvadītāju diodes un integrālās shēmas
* 1972. gadā atklāja autostrādi Rīga—Jūrmala un Torņakalna—Jelgavas elektrificēto dzelzceļa iecirkni
* 1973. gadā pabeidza Rīgas Svētā Pētera baznīcas torņa atjaunošanu
* 1973. gadā nodibināts Gaujas nacionālais parks
* 1974. gadā Latvijas Televīzija sāka krāsu televīzijas pārraides
* 1974. gadā sāka darboties lidosta "Rīga"
* 1975. gadā ar pilnu jaudu sāka strādāt Rīgas HES
* 1976. gadā atklāja Maskavas (tagad Salu) tiltu
* 1977. gadā sākās izrādes Dailes teātra jaunajā ēkā
* 1978. gadā sāka darboties Preses nams
* 1979. gadā pabeidza viesnīcas "Latvija" celtniecību
# SETI (programma)[labot | labot pirmkodu]

**SETI** (no angļu: *Search for Extra-Terrestrial Intelligence* — "Ārpuszemes saprāta meklēšana") ir kopīgs nosaukums cilvēku aktivitātēm saprātīgas ārpuszemes dzīvības meklēšanā. SETI projekti izmanto zinātniskas metodes, lai meklētu elektromagnētiskus sūtījumus no tālu planētu civilizācijām. Sākotnējos SETI projektus finansēja ASV valdība, bet pēdējā laikā primārais finansējums nāk no privātiem avotiem.

Saprātīgu civilizāciju meklēšana balstās uz pieņēmumu (Dreika vienādojums), ka Visumā planētu ir tik daudz, ka noteikti ir tādas, uz kurām ir attīstījusies dzīvība. Starp tām varētu būt planētas, uz kurām ir evolucionējušas saprātīgas būtnes, un kādas civilizācijas varētu sasniegt tādu tehnoloģisku līmeni, kurā tiek izmantoti radiosakari. Tādā gadījumā mēs varētu uztvert to radiosignālu fonu vai mērķtiecīgi sūtītus signālus.

Līdz šim SETI projekti nav atraduši pierādījumus ārpuszemes civilizāciju eksistencei.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Fermi paradokss

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: SETI.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Boriss Spaskis[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Boriss Spaskis Борис Васильевич Спасский |
| --- |
|  |
| Boriss Spaskis 1983. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1937. gada 30. janvārī Ļeņingrada,  PSRS (tagad Sanktpēterburga,  Krievija) |
| Miris | 2025. gada 27. februārī (88 gadi) Maskava, Krievija |
| Pilsonība |  PSRS  Francija |
| Nodarbošanās | šahists |
| Bērni | 3 |

 |

**Boriss Spaskis** (krievu: *Борис Спасский*; dzimis 1937. gada 30. janvārī Ļeņingradā; miris 2025. gada 27. februārī) bija PSRS un Francijas šahists, desmitais pasaules čempions šahā (1969—1972).

Spaska spēle pret Robertu Fišeru Reikjavīkā 1972. gadā kļuva par starptautisku sensāciju un bija pazīstama kā "gadsimta mačs". Pēc zaudējuma pret viņu Padomju Savienībā izturējās nelabvēlīgi, tādēļ Spaskis 1976. gadā emigrēja uz Franciju, bet 2012. gadā atgriezās Krievijā.

Spaskis nomira 2025. gada 27. februārī 88 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Boriss Spaskis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

* Šahista profils FIDE mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chessgames.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils 365chess.com mājaslapā (angliski)
* Šahista profils chesstempo.com mājaslapā (angliski)
* Par Borisu Spaski krugosvet.ru (krieviski)

| Sporta tituli |
| --- |
| Priekštecis:  **Tigrans Petrosjans**  |  **Pasaules čempions šahā**  1969—1972 | Pēctecis:  **Roberts Fišers**  |
# Ketrīna Meniga

| **Ketrīna Meniga**  |
| --- |
| Dzimusi |
Ketrīna Saiena Meniga 1977. gada 29. decembrī  Filadelfija, ASV |
| Nodarbošanās |
kinoaktrise |

**Ketrīna Saiena Meniga** (angļu: *Katherine Sian Moennig*; dzimusi 1977. gada 29. decembrī, Filadelfijā, Pensilvānijā, ASV) ir amerikāņu aktrise.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
# Mērija Volstonkrafta

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Mērija Volstonkrafta *Mary Wollstonecraft* |
| --- |
|  |
| Mērijas Volstonkraftas portrets (ap 1797. gadu) |
| Personīgā informācija |
| Dzimusi | 1759. gada 27. aprīlī  Londona, Anglija |
| Mirusi | 1797. gada 10. septembrī (38 gadi)  Londona, Anglija |
| Dzīvesbiedrs | Viljams Godvins |
| Bērni | Fanija Imlaja Mērija Šellija |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | rakstniece, filozofe |
| Slavenākie darbi | Sieviešu tiesību aizsardzība" (1792) |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Mērija Volstonkrafta** (*Mary Wollstonecraft*, dzimusi 1759. gada 27. aprīlī, mirusi 1797. gada 10. septembrī) bija 18. gadsimta britu rakstniece, filozofe un feministe. Savas īsās karjeras laikā viņa uzrakstīja vairākus romānus, traktātus, ceļojuma stāstus, Franču revolūcijas vēsturi, uzvedības grāmatu un bērnu grāmatu. Volstonkraftas ievērojamākais darbs ir "Sieviešu tiesību aizsardzība" (*A Vindication of the Rights of Woman*, 1792), kurā viņa izklāsta sieviešu nedabisko apspiešanu no vīriešu puses, kas savukārt notiek tikai tāpēc, ka sievietēm galvenokārt ir zema izglītība.
Mirusi 1797. gada 10. septembrī no smagām pēcdzemdību komplikācijām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mērija Volstonkrafta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Herdera enciklopēdijas raksts (spāņu)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Valters Skots

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Valters Skots *Walter Scott* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1771. gada 15. augustā Edinburga, Skotija,  Apvienotā Karaliste |
| Miris | 1832. gada 15. jūlijā (60 gadi) Ebotsforda, Skotija,  Apvienotā Karaliste |
| Paraksts |  |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | rakstnieks, dzejnieks, advokāts |
| Valoda | angļu valoda |
| Rakstīšanas laiks | 1796 - 1832 |
| Literatūras virzieni | romantisms |
| Slavenākie darbi | romāns "Aivenho" (*Ivanhoe*, 1820) |
| Augstskola | Edinburgas Universitāte |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Valters Skots** (angļu: *Walter Scott*, dzimis 1771. gada 15. augustā, miris 1832. gada 21. septembrī) bija nozīmīgs skotu romantisma rakstnieks. Valters Skots ir viens no vēsturiskā romāna aizsācējiem. Viņa pazīstamākie darbi ir romāni "Aivenho", "Robs Rojs", "Kventins Dorvards", poēma "Ezera jaunava" u.c. Viņš ir bijis advokāts un, braukādams pa senām Skotijas vietām, vācis senus nostāstus un leģendas.

Dzīves laikā un arī pēc nāves 19.gs. Skots bijis ļoti populārs rakstnieks, jo īpaši Lielbritānijā un citur Eiropā, kā arī Ziemeļamerikā un Austrālijā, bet 20.gs. viņa popularitāte pasaulē stipri mazinājās. Tomēr daudzi viņa darbi angļu valodā rakstītajā literatūrā joprojām tiek atzīti par klasiskiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Valters Skots.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Seškāji

| Seškāji |
| --- |
| Sudrabainā zvīņene (*Lepisma saccharina*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Dzīvnieki (*Animalia*) |
| Tips | Posmkāji (*Arthropoda*) |
| Apakštips | Seškāji (*Hexapoda*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * Segžokleņi (*Entognatha*)
* Kukaiņi (*Insecta*)
 |
|  |
|  **Seškāji Vikikrātuvē** |

**Seškāji** (*Hexapoda*) ir seškājaini posmkāju dzīvnieki, ar pasaulē vislielāko sugu daudzveidību. Ir zināmi ap 1 mlj. seškāju sugu. Starp tām pazīstamākie ir tauriņi, vaboles, mušas, skudras un bites. Seškājus raksturo sekojošas īpašības. Tie ir sauszemes posmkāji, kuru ķermenis dalās trijos nodalījumos: galvā, krūtīs un vēderā. Trīs posmotu kāju pāri atrodas krūšu nodalījumā. Pie otrā un trešā krūšu segmenta var būt pa pārim spārnu. Tiem seškājiem, kas elpo ar visu ķermeņa virsmu, un kam ir gāzu caurlaidīga āda, izplatība ir ierobežota ar mitra klimata apstākļiem. Tie ir sastopami pārsvarā augsnē vai pūstošu organismu atliekās. Caur trahejām elpojošie seškāji, kam āda ir gāzu necaurlaidīga, var dzīvot arī sausos apstākļos. Pēc žokļu uzbūves visus seškājus dala segžokleņos un kailžokleņos jeb kukaiņos.

## Sistemātika

**Āpakštips** Seškāji (*Hexapoda*)

* klase Segžokleņi (*Entognatha*)
* klase Kukaiņi (*Insecta*)