# Duresi[labot | labot pirmkodu]

| Duresi  Duresa |
| --- |
| Karaļa Zoga villa virs Duresi |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Duresi |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Albānija** |
| Apgabals |
Duresi apgabals |
| Rajons |
Duresi rajons |
| Platība |
|  • Kopējā |
46,3 km2 |
| Augstums |
0 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
101 728 |
|  • vieta |
2 |
|  • blīvums |
2 446/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indeksi | 200(1-9) |
| Tālruņu kods |
052 |
| Mājaslapa | www.durres.gov.al |
|  **Duresi Vikikrātuvē** |

**Duresi** (arī **Duresa**, *Durrës, Durrësi*) ir pilsēta Albānijā, Adrijas jūras krastā. Albānijas otrā lielākā pilsēta, galvenā jūras osta un tūrisma centrs.

## Vēsture

Pilsētu, vārdā **Epidamna** (*Epidamnos*) 627. gadā pirms mūsu ēras dibināja Korintas un Korkīras kolonisti. Pieminēta Strabona un Aristoteļa rakstos.

229. gadā p.m.ē. pilsētu ieņēma romieši, un pārsauca par **Dirrahiju** (*Dyrrhachium*), domājams latīņu valodā nelabskanīgās izskaņas *-damnos* dēļ. Romiešu laikā Dirrahija bija svarīga jūras osta, jo šeit sākās romiešu *Via Egnatia* - galvenais ceļš no Itālijas uz Mazāziju. Dirrahija bija arī Romas provinces *Epirus nova* galvaspilsēta. 48. gadā p.m.ē. pie Dirrahijas notika kauja starp Cēzara un Pompeja karaspēku. Kopš apmēram 58. gada Dirrahijā ir bīskapija.

Bizantijas laikos Dirrahija bija valsts galvenā osta tirdzniecībai ar rietumiem.

X līdz XII gs. Dirrahija bija cīņu objekts starp Bizantiju un Sicīlijas Karalisti. 1392. gadā Dirrahiju ieņēma Venēcija, nosaucot par **Duraco** (*Durazzo*).

1501. gadā Osmaņu imperators Mehmeds II pievienoja Duraco savai impērijai. Osmaņu valdīšanas laikā pilsētas nosaukums bija Dirača (Dıraç). Tā pamazām panīka, līdz XIX gs. vidū tajā bija vairs tikai 1000 iedzīvotāju.

1913. gada 17. martā Duresi kļuva par Albānijas valsts galvaspilsētu. Pirmā pasaules kara laikā pilsētu okupēja Itālija (1915) un Austroungārija (1916-1918). Starp 1918. gada oktobri un 1920. gada martu Duresi bija Albānijas pagaidu galvaspilsēta.

1926. gada zemestrīce nopostīja daļu pilsētas. 1927. gadā tika izbūvēta jauna jūras osta.

1939. gada 7. aprīlī Itālijas karaspēks no Duresi ostas sāka Albānijas okupāciju. Otrā pasaules kara laikā tā atradās Itālijas (1939-1943) un Vācijas (1944) okupācijā. Osta smagi tika izpostīta Sabiedroto gaisa uzbrukumos, bet atkāpjoties to uzspridzināja vācu karaspēks.

Beidzoties komunistu režīmam Albānijā, Duresi kļuva par galveno albāņu nelegālo migrantu uz Itāliju centru. Itālija atbildēja ar ostas teritorijas militāru okupāciju, kā arī pilsēta kļuva par ES humanitārās programmas *operācija "Pelikāns"* centru.

Kosovas kara laikā pilsētā patvērumu atrada ap 110 000 albāņu bēgļu.

## Cilvēki

Durresā dzimuši:

* Anastasijs I (*Anastasius I*, līdz 430-518) - Bizantijas imperators (491-518)
* Aleksandrs Moisiu (*Aleksander Moisiu*, 1879-1935) - teātra aktieris

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Duresi.

* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)