# Āzijas spēles

| Āzijas spēles |
| --- |
| Spēļu oficiālais logo. |
| Spēles |
| * 1951
* 1954
* 1958
* 1962
* 1966
* 1970
* 1974
* 1978
* 1982
* 1986
* 1990
* 1994
* 1998
* 2002
* 2006
* 2010
* 2014
* 2018
* *2022*
* *2026*
 |
| Sporta veidi |
| * Airēšana
* Badmintons
* Basketbols
* Bokss
* Burāšana
* Cīņas sports
* Daiļlēkšana
* Džudo
* Futbols
* Galda teniss
* Golfs
* Handbols
* Jāšanas sports
* Kabadi
* Kanoe airēšana
* Karate
* Krikets
* Lauka hokejs
* Loka šaušana
* Modernā pieccīņa
* Paukošana
* Rugbijs
* Peldēšana
* Riteņbraukšana
* Sepaktakrau
* Sinhronā peldēšana
* Skvošs
* Softteniss
* Svarcelšana
* Šaušana
* Tekvondo
* Teniss
* Triatlons
* Ušu
* Ūdenspolo
* Vieglatlētika
* Vingrošana
* Volejbols
 |

**Āzijas spēles** ir starptautiskas daudzu sporta veidu sacīkstes, kas notiek ik 4 gadus un kurās piedalās sportisti no Āzijas valstīm. Mūsdienās tās organizē Āzijas Olimpiskā padome. Tās atzīst Starptautiskā Olimpiskā komiteja. Āzijas spēles ir otrs lielākais daudzu sporta veidu notikums pēc Olimpiskajām spēlēm. Pirmās Āzijas spēles notikušas 1951. gadā Deli, Indijā.

## Vēsture

### Tālo Austrumu spēles

Āzijas spēles attīstījās no nelieliem sporta pasākumiem. Tālo Austrumu spēles tika izveidotas, lai parādītu trīs valstu: Japānas Impērijas, Filipīnu un Ķīnas Republikas vienotību un sadarbību. Pirmās šādas spēles notika Manilā 1913. gadā. Vēlāk piedalījās arī citas Āzijas valstis. Šīs spēles tika pārtrauktas 1938. gadā, kad Japāna iebruka Ķīnā un sāka ekspansiju Klusajā okeānā.

### Āzijas spēļu rašanās

Pēc Otrā pasaules kara vairākas Āzijas valstis ieguva neatkarību. Daudzas jaunas valstis vēlējās rīkot jauna veida sacensības, kas palīdzētu stiprināt savstarpējo sapratni. 1948. gada augustā četrpadsmito olimpisko spēļu laikā Londonā Indijas Olimpiskā komiteja uzaicināja Āzijas sporta komandu vadītājus apspriest ideju par Āzijas spēļu rīkošanu. Viņi vienojās izveidot "Āzijas sporta federāciju". 1949. gada februārī tā tika oficiāli izveidota un nosaukta par "Āzijas spēļu federāciju". Pirmās Āzijas spēles tika nolemts rīkot Ņūdeli. Spēles notika 1951. gada martā, piedalījās sportisti no 11 valstīm. Spēļu programmā bija vieglatlētika, svarcelšana, riteņbraukšana un basketbols.

### Federācijas pārveidošana

1962. gadā Āzijas sporta federācijā radās domstarpības par Taivānas un Izraēlas uzņemšanu. Indonēzija, kas rīkoja spēles, bija pret šo valstu uzņemšanu federācijā. 1970. gadā Dienvidkoreja nevarēja uzņemt spēles Ziemeļkorejas drošības draudu dēļ, spēles tika rīkotas Taizemes galvaspilsētā Bangkokā, izmantojot Korejas līdzekļus. 1977. gadā Pakistānā militārā apvērsuma dēļ Pakistāna nevarēja rīkot spēles. Spēles atkal tika pārvietotas uz Bangkoku.

Pēc šiem incidentiem Āzijas Nacionālās Olimpiskās komitejas nolēma mainīt Āzijas Spēļu federācijas statūtus. Tika izveidota jauna asociācija ar nosaukumu Āzijas Olimpiskā padome. Šī padome pārrauga spēlēm kopš 1986. gada.

Taivāna tika federācijā uzņemta, bet, ievērojot SOK standartus, to sauc par "Ķīnas Taipeju". Izraēla tika izslēgta un iekļauta Eiropas sacensībās.

### Paplašināšanās

Neskatoties uz dažu valstu iebildumiem, Āzijas Olimpiskā padome uz 1994. gada spēlēm uzaicināja bijušās padomju republikas: Kazahstānu, Kirgizstānu, Uzbekistānu, Turkmenistānu un Tadžikistānu. 2007. gadā dalība Āzijas Olimpiskājā padomē tika atteikta Austrālijai, jo tā ir Okeānijas Nacionālās Olimpiskās komitejas locekle.

2010. gadā pirmo reizi Āzijas spēlēs notika sacensības kriketā.

## Āzijas spēļu uzskaitījums

| Gads | Nr. | Norises vieta | Valstis | Dalībnieki | Sporta veidi | Disciplīnas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1951 | I |  Ņūdeli | 11 | 0489 | 06 | 057 |
| 1954 | II |  Manila | 19 | 0970 | 08 | 076 |
| 1958 | III |  Tokija | 16 | 1820 | 13 | 097 |
| 1962 | IV |  Džakarta | 12 | 1460 | 13 | 088 |
| 1966 | V |  Bangkoka | 16 | 1945 | 14 | 143 |
| 1970 | VI |  Bangkoka | 16 | 2400 | 13 | 135 |
| 1974 | VII |  Teherāna | 19 | 3010 | 16 | 202 |
| 1978 | VIII |  Bangkoka | 19 | 3842 | 19 | 201 |
| 1982 | IX |  Ņūdeli | 23 | 3411 | 21 | 147 |
| 1986 | X |  Seula | 22 | 4839 | 25 | 270 |
| 1990 | XI |  Pekina | 36 | 6122 | 29 | 310 |
| 1994 | XII |  Hirosima | 42 | 6828 | 34 | 337 |
| 1998 | XIII |  Bangkoka | 41 | 6554 | 36 | 376 |
| 2002 | XIV |  Pusana | 44 | 7711 | 38 | 419 |
| 2006 | XV |  Doha | 45 | 9520 | 39 | 424 |
| 2010 | XVI |  Guandžou | 45 | 9704 | 42 | 476 |
| 2014 | XVII |  Inčhona | 45 | 9501 | 36 | 439 |
| 2018 | XVIII |  Džakarta un Palembana | 45 | 11720 | 40 | 465 |
| 2022 | XIX |  Handžou | 45 | 11935 | 40 | 481 |
| 2026 | XX |  Aiči un Nagoja | — | — | — | — |
| 2030 | XXI |  Doha | — | — | — | — |
| 2034 | XXII |  Rijāda | — | — | — | — |

## Sporta veidi Āzijas spēlēs

Āzijas spēļu vidējais disciplīnu skaits ir gandrīz 260 disciplīnas 24 sporta veidos. Lielākais disciplīnu skaits bija 2010. gada Āzijas spēlēs Ķīnas pilsētā Guandžou, kur sacensības notika 42 sporta veidu 476 disciplīnās. To skaits variē atkarībā no spēļu organizācijai nepieciešamiem izdevumiem, Āzijas Olimpiskās padomes un uzņēmējvalsts prasībām. 2011. gadā tika noteikts, ka spēļu programmā tiks ņemtas vērā iespējamās izmaiņas olimpisko spēļu programmā, turklāt programmā tiks iekļauti astoņi populāri sporta veidi Āzijā, kā arī līdz pat 7 sporta veidi, kurus izvēlējusies vietējā organizācija.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Sporta veidi | Iekļauts spēlēs |
| --- | --- |
| Akadēmiskā airēšana | kopš 1982. gada |
| Badmintons | kopš 1962. gada |
| Basketbols | visās |
| Beisbols | kopš 1994. gada |
| Biljards | 1998—2010 |
| Bodibildings | 2002—2006 |
| Bokss | kopš 1954. gada |
| Boulings | 1978, 1986, kopš 1994. gada |
| Bridžs | tikai 2018. gadā |
| Burāšana | 1970, kopš 1978. gada |
| Cīņas māksla | tikai 2018. gadā |
| Cīņas sports | kopš 1954 |
| Daiļlēkšana | visās |
| Džudo | kopš 1986. gada |
| Futbols | visās |
| Galda spēles [a] | 2006–2010 |
| Galda teniss | 1958–1966, kopš 1974. g. |
| Golfs | kopš 1982. gada |

 |

| Sporta veidi | Gadi |
| --- | --- |
| Jāšana | 1982–1986, kopš 1994 |
| Kabadi | kopš 1990 |
| Kanoe | kopš 1986 |
| Karatē | kopš 1994 |
| Klinšu kāpšana | 2018 only |
| Krikets | 2010–2014 |
| Lauka hokejs | kopš 1958 |
| Loka šaušana | kopš 1978 |
| Modernā pieccīņa | 1994, 2002, kopš 2010 |
| Paraplanierisms | 2018 only |
| Paukošana | 1974–1978, kopš 1986 |
| Peldēšana | Visi |
| *Pencak Silat* | 2018 only |
| Pūķa laivas | 2010 and 2018 |
| Regbijs-7 | kopš 1998 |
| Riteņbraukšana | 1951, kopš 1958 |
| Rokasbumba | kopš 1982 |

 |

| Sporta veidi | Gadi |
| --- | --- |
| Sepaktakrau | kopš 1990 |
| Sinhronā peldēšana | kopš 1994 |
| Skrituļsports | 2010 un 2018 |
| Skvošs | kopš 1998 |
| Softbols | kopš 1990 |
| Softteniss | kopš 1990 |
| Sporta dejas | 2010 only |
| Svarcelšana | 1951–1958, kopš 1966 |
| Šaušana | kopš 1954 |
| Tekvondo | 1986, kopš 1994 |
| Teniss | 1958–1966, kopš 1974 |
| Triatlons | kopš 2006 |
| U-šu | kopš 1990 |
| Ūdenspolo | Visi |
| Vieglatlētika | Visi |
| Vingrošana | kopš 1974 |
| Volejbols | kopš 1958 |

 |

[a] Galda spēļu programmā sacensības notikušas: 2006. gadā šahā; 2010. gadā šahā, go un ksiangi (ķīniešu šahs); 2018. gadā bridžā.

## Medaļu sadalījums starp valstīm

No 46 nacionālajām olimpiskajām komitejām, kas ir piedalījušās Āzijas spēlēs, 43 valstis sacensībās ir izcīnījušas vismaz vienu medaļu. Tikai trīs valstis (Butāna, Maldivu salas un Austrumtimora) pagaidām palikušas bez medaļām. Vismaz vienu zelta medaļu ir izcīnījušas 38 valstis (tikai Indija un Japāna to ir izdarījušas visās Āzijas spēlēs), savukārt Japāna un Ķīna kļuvušas par vienīgajām divām valstīm, kas spēļu vēsturē uzvarējušas komandu vērtējumā.

| Vieta | Valsts | Zelts | Sudrabs | Bronza | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Ķīna (CHN) | 1473 | 994 | 720 | 3187 |
| 2 |  Japāna (JPN) | 1032 | 1037 | 985 | 3054 |
| 3 |  Dienvidkoreja (KOR) | 745 | 663 | 827 | 2235 |
| 4 |  Irāna (IRI) | 179 | 181 | 197 | 557 |
| 5 |  Indija (IND) | 155 | 201 | 316 | 672 |
| 6 |  Kazahstāna (KAZ) | 155 | 158 | 244 | 557 |
| 7 |  Taizeme (THA) | 132 | 175 | 279 | 586 |
| 8 |  Ziemeļkoreja (PRK) | 110 | 144 | 179 | 433 |
| 9 |  Ķīnas Taipeja (TPE) | 99 | 144 | 276 | 519 |
| 10 |  Indonēzija (INA) | 91 | 120 | 235 | 446 |
| Kopā | 4171 | 3817 | 4258 | 12246 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Āzijas spēles.
* Mājaslapa (angliski)