Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Aizliegtā pilsēta

UNESCO Pasaules mantojuma objekts| Aizliegtā pilsēta |
| --- |
|
UNESCO Pasaules mantojuma saraksts |
|  |
| Valsts |  Ķīna |
| Atrašanās vieta |  Pekina, Ķīna |
| Tips |
Kultūra |
| Kritērijs |
i, ii, iii, iv |
| Atsauce |
439 |
| UNESCO reģions |
Āzija un Klusā okeāna reģions |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Iekļaušanas vēsture |
| Iekļaušana |
1987 (11 sesija) |
| Paplašinājumi |
2004 |
| Aizliegtā pilsēta |

**Aizliegtā pilsēta** (ķīniešu: 紫禁城, *Zǐjìnchéng*) ir Ķīnas imperatoru pils, kas kalpoja kā rezidence imperatoriem no Minu dinastijas līdz Cjinu dinastijai. Tā atrodas Ķīnas galvaspilsētas Pekinas centrālajā daļā, mūsdienās Aizliegtajā pilsētā atrodas Pils muzejs. Aizliegtajā pilsētā imperatori un viņu ģimenes locekļi dzīvoja gandrīz piecus gadsimtus. Objektu būvēja laika posmā no 1406. līdz 1420. gadam.

Komplekss sastāv no 980 ēkām, kurās kopumā ir 8707 istabu. Teritorija aizņem 720 000 m². Aizliegtā pilsēta ir labs tradicionālās ķīniešu pilsveidīgās arhitektūras piemērs. Tā ir ietekmējusi kultūras un arhitektūras attīstību Āzijā un citviet pasaulē.

Aizliegto pilsētu apvij 7,9 metrus augsts aizsargmūris, 6 metrus dziļš un 52 metrus plats aizsarggrāvis. Saskaņā ar 1925. gada datiem, Aizliegtajā pilsētā ir uzglabāts 1 170 000 kolekcijas vienību. Gada laikā to apmeklē vairāk nekā 10 miljoni apmeklētāju no visas pasaules.

1987. gadā Aizliegto pilsētu iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā, tā atzīstot tās nozīmīgo lomu Ķīnas arhitektūras un kultūras jomā. UNESCO ir atzinusi, ka tas ir pasaulē lielākais saglabāto seno koka ēku komplekss.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aizliegtā pilsēta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pils muzeja oficiālā mājaslapa (angliski)
# 892. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 8. gadsimts
* **9. gadsimts 10. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 880 – 889
* **890 – 899 900 – 909
 |
| **Gadi:** | * 889
* 890
* 891
* **892 893
* 894
* 895
 |

892. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 892 *DCCCXCII* |
| Ab urbe condita | 1645 |
| Armēņu kalendārs | 341 ԹՎ ՅԽԱ |
| Asīriešu kalendārs | 5642 |
| Bahāju kalendārs | −952 — −951 |
| Bengāliešu kalendārs | 299 |
| Berberu kalendārs | 1842 |
| Budistu kalendārs | 1436 |
| Birmiešu kalendārs | 254 |
| Bizantiešu kalendārs | 6400—6401 |
| Ķīniešu kalendārs | 辛亥年 (Metāla cūka) 3588 vai 3528     *— līdz —* 壬子年 (Ūdens žurka) 3589 vai 3529 |
| Koptu kalendārs | 608—609 |
| Etiopu kalendārs | 884—885 |
| Ebreju kalendārs | 4652—4653 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 948—949 |
|  - *Shaka Samvat* | 814—815 |
|  - *Kali Juga* | 3993—3994 |
| Holocēna kalendārs | 10892 |
| Igbo kalendārs | −108 — −107 |
| Irānas kalendārs | 270—271 |
| Islāma kalendārs | 278—279 |
| Jūlija kalendārs | 892 *DCCCXCII* |
| Korejas kalendārs | 3225 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**892. gads** (DCCCXCII) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās sestdienā.

## Notikumi

* Silla, valsts Korejas pussalas dienvidaustrumos, sadalījās trīs valstīs Sillā, Hubekdžē (Jaunajā Bekdžē) un Tebonā (*Taebong* jeb Hugogurjo (*Hugoguryeo*, Jaunajā Gogurjo)), sākot Korejas Vēlīno trīs karaļvalstu periodu.
# Konfūcijs

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Konfūcijs 孔子, *Kǒng zǐ* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 551. gadā p.m.ē. Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā |
| Miris | 479. gadā p.m.ē. Cjuifu, Lu vasaļvalstī, Džou impērijā |

 |
|

| Vispārīgā informācija |
| --- |
| Skola, tradīcija | konfūcisma dibinātājs |
| Galvenās intereses | ētika, sociālā filozofija, morālā filozofija |

 |

**Konfūcijs** jeb **Kundzi** (ķīniešu: 孔子, piņjiņs: *Kǒngzǐ* — "Viedais kungs"; dzimis 551. gadā p.m.ē., miris 479. gadā p.m.ē.) bija ievērojams Pavasara un Rudens perioda domātājs, filozofs un skolotājs Ķīnā, Džou dinastijas valdīšanas laikā. Tradicionāli viņa dzimšanas diena tiek svinēta 28. septembrī. Konfūcija filozofija uzsver personisko un valdības morāli un labi saskan ar ķīniešu sabiedrības un ģimenes tradīcijām par to, kā pareizāk dzīvot. Viņš mācīja cilvēkiem būt iecietīgiem, laipniem un nesavtīgiem. Viņa mācība, kas zināma kā konfūcisms, vislielāko ietekmi ir atstājusi Ķīnā, bet tā ir plaši izplatīta arī citās Austrumāzijas valstīs.

## Biogrāfija

Konfūcijs ir dzimis 551. gadā p.m.ē. Lu valstī, mūsdienu Šaņdunas provincē. Divus gadus pēc Konfūcija piedzimšanas nomira viņa tēvs. No 539. līdz 533. gada p.m.ē. Konfūciju apmācīja viņa vectēvs. 19 gadu vecumā viņš apprecējās. Turpmākos gadus (532 p.m.ē.–502 p.m.ē.) viņš strādāja dažādus zemāko kārtu darbus.

Konfūcija māte nomira 529. gadā p.m.ē. Vienpadsmit gadus vēlāk, 518. gadā p.m.ē., viņš bija spiests bēgt un devās trimdā uz Cji valsti. Ap 500. gadu p.m.ē. Konfūcijs atgriezās Lu valstī, kur ieņēma augstus amatus valdībā. 497. gadā Konfūcijs vēlreiz steigā devās ilgstošos klejojumos. Iespējams, viņš bija iesaistīts sazvērestībā. Četrpadsmit gadu laikā viņš apmeklēja vairākas kaimiņvalstis. Šajā laikā iegrima pārdomās un dažādu atziņu izteikšanā. 484. gadā p.m.ē. vēlreiz atgriezās Lu valstī. Divus gadus vēlāk piedzīvoja sava dēla nāvi. Šajā laikā starp ķīniešu valstīm sākās Karojošo valstu periods. 479. gadā p.m.ē. Konfūcijs nomira.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Konfūcijs.
* «Confucius» (angliski). Stanford Encyclopedia of Philosophy.
# Upes delta[labot | labot pirmkodu]

Nīlas delta no kosmosa
**Delta** ir upes nogulu radīts un upes atteku saposmots līdzenums upes grīvā (ietekas vietā). No upes sanešiem sastāvoša trīsstūrveida zemiene pirms upes ietekas, kurā ir daudz nelielu zaru.

Delta veidojas tāpēc, ka upes straumes ātrums lejtecē samazinās, straume ir ļoti lēna, ūdens ir stāvošs un upes saneši tad nosēžas upes dibenā un pamazām krājas, kamēr tie sasniedz ūdens līmeni un nobloķē upei ceļu. Tad upe ir spiesta meklēt sev citu ceļu ietekai. Ar laiku arī tas aizdambējas un tā veidojas arvien jauni un jauni ceļi. Beigās izveidojas liela delta ar daudziem šādiem zariem. Deltas veidojas tikai ļoti lielām upēm, jo mazajām upēm straume ir pietiekami ātra, lai saneši nevarētu nosēsties.

Garu un ūdeņainu upju deltas var sasniegt pat gigantiskus izmērus:

* Amazones delta — 100 000 km2;
* Ļenas delta — 28 500 km2;
* Volgas delta — 19 000 km2;
* Nīlas delta — 24 000 km2;
* Gangas delta — 105 600 km2.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Upes delta.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Veifana[labot | labot pirmkodu]

| Veifana  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 潍坊 |
|  |
|  |
| VeifanaVeifanaRādīt kartē "Ķīna"Rādīt kartē "Šaņduna"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Ķīna** |
| Province |
Šaņduna |
| Centrs |
Kuiveņa |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

4; 6; 2[rādīt]
* Veičena
* Haņtina
* Fandzi
* Kuiveņa
* ------------
* Cjindžou
* Džučena
* Šouguana
* Aņcju
* Gaomi
* Čanji
* ------------
* Liņcjui
* Čanle
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
16 134,14 km2 |
|  • urbānā teritorija |
2 646,1 km2 |
| Augstums |
32 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
9 386 705 |
|  • vieta |
63 |
|  • blīvums |
563,2/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 261 582 |
|  • urbānais blīvums |
476,8/km² |
| Laika josla |
Ķīnas standarta laiks (UTC+8) |
| Pasta indeksi | 261000 |
| Tālruņu kods |
536 |
| Mājaslapa | www.weifang.gov.cn |
|  **Veifana Vikikrātuvē** |

**Veifana** (ķīniešu: 潍坊, *Wéifāng*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Šaņdunas provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces vidusdaļā Bailanhes krastos. Robežojas rietumos ar Jaņtai un Cjindao, dienvidos — ar Zidžao un Liņji, rietumos — ar Dzibo un Dunjinu, bet ziemeļos krastus apskalo Bohai jūras Laidžou līcis. Vēsturiski nozīmīgs tabakas audzēšanas reģions, tiek dēvēta par «Pasaules Pūķu Galvaspilsētu».

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Veifana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Vakcīna

Pudelīte ar baku aizsargpoti un šļirci tās ievadīšanai
**Vakcīna** (no latīņu: *vacca* — 'govs') jeb **aizsargpote** ir medikaments, ar kuru veic slimību profilaksi. Vakcīnas sastāvā ir aktīvā viela, kas ierosina imūnsistēmas atbildes reakciju, organismā sākot veidot antivielas. Sastopoties ar konkrētas infekcijas izraisītāju, antivielas to neitralizē. Katra vakcīna ir paredzēta noteiktai slimībai. Vakcīnas iedala dzīvajās (sastāvā ir nekaitīgi novājināti vīrusi vai mikrobi), nedzīvajās (sastāvā ir nogalināti vīrusi vai mikrobi), ķīmiskajās (sastāvā ir ķīmiski izdalīti antigēni) un mikroorganismu metabolītu vakcīnās.

## Skatīt arī

* Vakcinēšana
* Profilakse

## Ārējās saites

* Aizsargpote — Populārā medicīnas enciklopēdija
# Hakka

| Hakka 客家话 |
| --- |
| Valodu lieto: | Ķīna  |
| Reģions: | Ķīnas dienvidi |
| Pratēju skaits: | 44 miljoni (2023. gadā) |
| Valodu saime: | sinotibetiešu valodas  ķīniešu valoda   **Hakka**  |
| Rakstība: | ķīniešu rakstzīmes |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: |  |
| ISO 639-3: | hak  |
| Hakkas izplatība |
|

**Hakka** jeb **kedzju valoda** (ķīniešu: 客家话, *Kèjiāhuà*) ir ķīniešu valodas paveids, kas pieder pie sinotibetiešu valodu saimes un tradicionāli tiek klasificēts kā viens no Ķīnas dialektiem. Tomēr valodniecībā hakka bieži tiek uzskatīta par atsevišķu valodu, ņemot vērā tās īpatnējo fonoloģiju, vārdu krājumu un zemo saprotamību ar citām ķīniešu valodām, piemēram, ar mandarīnu vai kantoniešu. Hakka cieši saistīta ar hakku etnisko grupu, migrantu kopienu, kas gadsimtu gaitā pārcēlusies no Ķīnas ziemeļu un centrālajiem reģioniem uz dienvidiem. Šī migrācijas vēsture atspoguļojas arī valodas strukturālajās iezīmēs, kurās saglabājušies senķīniešu valodas elementi. Mūsdienās hakka runātāji ir sastopami ne tikai Ķīnas dienvidu provincēs, piemēram, Guandunā, Fudzjaņā un Dzjansji, bet arī Taivānā, Dienvidaustrumāzijas valstīs, piemēram, Malaizijā un Singapūrā, kā arī visā pasaulē hakku diasporā.

Hakka ir nozīmīga ne tikai lingvistiskā, bet arī kultūrvēsturiskā ziņā, atspoguļojot unikālu ķīniešu valodas attīstības ceļu un hakku identitātes saglabāšanu globālās migrācijas kontekstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hakka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Urbanizācija[labot | labot pirmkodu]

Čikāga un tās urbanizētā apkārtne ir trešā lielākā aglomerācija Amerikas Savienotajās Valstīs
**Urbanizācija** (angļu: *Urbanisation*) ir process, kam galvenokārt ir raksturīga pieaugoša iedzīvotāju migrācija no lauku reģioniem uz pilsētām. Tāpat ar šo jēdzienu var saprast jau esošo pilsētnieku īpatsvara pieaugumu, pašu pilsētu teritoriju paplašināšanos, kā arī arvien intensīvāku ražošanas līdzekļu koncentrāciju pilsētās. Visbeidzot ar to var apzīmēt arī procesu, kurā kaut kas arvien vairāk sāk līdzināties pilsētai, kļūst arvien "pilsētnieciskāks".

## Iemesli

* Lauku apdzīvoto vietu kļūšana par pilsētām;
* Plašu aglomerāciju veidošanās;
* Migrācija no laukiem uz pilsētām.

## Latvijā un pasaulē

Karte, kurā redzams urbanizācijas procentuālais līmenis pasaules valstīs 2014. gadā.
Urbanizācijas līmeni aprēķina, dalot pilsētnieku skaitu ar valsts kopējo iedzīvotāju skaitu. Latvijā urbanizācijas līmenis 1935. gadā bija 35 %, bet 1989. gadā 70,8 %, t.i. divas trešdaļas valsts iedzīvotāju dzīvo pilsētās. Pasaulē urbanizācijas līmenis 1900. gadā bija tikai 13 % (220 miljoni iedzīvotāju dzīvoja pilsētās), 1950. gadā 29 % (732 milj.), 2005. gadā 49 % (3,2 miljardi), bet kopš 2007. gada pilsētnieku skaits pasaulē pārsniedz laucinieku skaitu (ir lielāks par 50 %). Paredzams, ka 2030. gadā urbanizācijas līmenis pasaulē sasniegs 60 procentus, bet 2050. gadā jau divas trešdaļas pasaules iedzīvotāju dzīvos pilsētās.

## Skatīt arī

* Aglomerācija
* Ekumenopole
* Metropole
* Pilsēta

## Atsauces
# Pirktspējas paritāte

|  |
| --- |
|  |
| Valstis ar lielāko IKP pēc pirktspējas paritātes (PPP) 2025. gadā pēc Starptautiskā Valūtas fonda aplēsēm |

**Pirktspējas paritāte** (angļu: *purchasing power parity (PPP)*) ekonomikā ir teorētisks cenu salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no tirgus valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

Pirktspējas paritāti bieži lieto tirgus kursa vietā, lai salīdzinātu dažādu valstu un valūtu ekonomiskos rādītājus - jo tad tiek atspoguļots konkrēts preču daudzums vai labklājības līmenis, neņemot vērā cenu atšķirības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Kultūras mantojums[labot | labot pirmkodu]

Jaņa Rozentāla studija Alberta ielā 12, Rīgā
**Kultūras mantojums** ir uzkrātu māksliniecisku, arhitektonisku, muzikālu, literāru un zinātnisku resursu kopums, kas saņemti mantojumā no pagātnes. Tie neatkarīgi no piederības, indivīdu un sabiedrības uztverē tiek uzskatīti par pārliecības, vērtību, tradīciju un zināšanu atspoguļotājiem, kā arī ietver vidi, kas izveidojusies cilvēku un vietu mijiedarbībā. Kultūras mantojums ir cilvēka garīgās darbības liecība materiālā vai nemateriālā formā, kas sevī ietver mākslinieku, mūziķu, arhitektu, rakstnieku un zinātnieku darbus, kā arī anonīmu mākslinieku darbus, cilvēces gara izpausmi un vērtību sistēmu. Kultūras pieminekļi tiek iedalīti arheoloģijas, pilsētbūvniecības, arhitektūras pieminekļos, mākslas pieminekļos un vēsturisko notikumu vietās.

Eiropas praksē kultūras mantojums ietver nekustamo un kustamo kultūras pieminekļu aizsardzību, ar tiem saistīto liecību apzināšanu, pētniecību, uzskaiti, saglabāšanu, izmantošanu un iesaistīšanu mūsdienu dzīves apritē. Kultūras mantojums šajā programmā sastāv no arhitektūras mantojuma, arheoloģijas mantojuma, monumentālās, sakrālās un lietišķās mākslas mantojuma, industriālā mantojuma un zemūdens mantojuma.

Latvijas aizsargājamo kultūras pieminekļu saraksts ir publicēts laikrakstā "Latvijas Vēstnesis", to iespējams aplūkot vietnē mantojums.lv.

## Atsauces
# Thanlha

| Thanlha |
| --- |
|  |
| Kontinents |
Āzija |
| Valstis |  Ķīna |
| Garums |
700 km |
| Augstākais kalns |
Gelathantons |
| Augstums |
6621 m |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| ThanlhaRādīt kartē "Ķīna"ThanlhaRādīt kartē "Cjinhai"ThanlhaRādīt kartē "Tibeta" |
|  **Thanlha Vikikrātuvē** |

**Thanlha** (tibetiešu: གདང་ལ, *Dang La*) jeb **Tangla** (ķīniešu: 唐古拉山脉, *Tánggǔlā Shānmài*) ir kalnu grēda Tibetas kalnienē Ķīnā uz Cjinhai provinces un Tibetas autonomā reģiona robežas. Grēda atrodas kalnienes vidusdaļā, izstiepta apmēram 700 km garumā rietumu—austrumu virzienā; veido ūdensšķirtni starp Jandzi un Mekongas baseiniem ziemeļos un Salvinas un Serlincho baseiniem dienvidos. Veidota galvenokārt no kaļķakmeņiem un māla slānekļiem. Vidējais relatīvais augstums pār apkārtējo kalnieni ir ap 1000 m, bet augstākā virsotne ir Gelathantons 6621 m vjl. Ainavā dominē stepe un augstkalnu tuksnesis. Atsevišķas kupolveida virsotnes klāj ledāji. Grēdas vidusdaļā Danlas pāreja 5231 m augstumā, pa kuru kalnus šķērso autoceļš un ātrgaitas dzelzceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Thanlha.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Grīva[labot | labot pirmkodu]

Laplatas grīva
**Grīva** ir upes posms pie ietekas jūrā, ezerā, upē, ūdenskrātuvē, citā ūdenstecē, vai arī vieta upes lejtecē, kur ūdens izsīkst (iztvaiko, iesūcas zemē, tiek izmantots apūdeņošanai), nesasniedzis ieteku.

Izšķir vairākus grīvu veidus:

* vienteces grīva,
* piltuvveida grīva jeb estuārs,
* salainā grīva,
* lēverainā grīva,
* daudzteču grīva,
* zarainā grīva,
* bloķētā grīva.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Grīva.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Kotka

| Kotka  |
| --- |
| pilsēta |
| *Kotka* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Kotka |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Somija |
| Reģions |
Kimenlākso |
| Dibināta |
ap 1879. gadu |
| Platība |
|  • Kopējā |
278,0 km2 |
|  • sauszeme |
272,1 km2 |
|  • ūdens |
5,8 km2 |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
50 029 |
|  • blīvums |
183,8 iedz./km2 |
| Laika josla |
GMT (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
BST (UTC+3) |
| Mājaslapa | www.kotka.fi |
|  **Kotka Vikikrātuvē** |

**Kotka** (somu: *Kotka*) ir ostas pilsēta Somijā, Kimenlākso reģiona administratīvais centrs. 2019. gadā pilsētā dzīvoja 52 899 iedzīvotāji. Pilsēta atrodas pie Somu līča.

## Sadraudzības pilsētas

Kotkai ir sadraudzības attiecības ar šādām pilsētām:

* Lanskrūma, Zviedrija
* Glostrupa, Dānija
* Fredrikstada, Norvēģija
* Tallina, Igaunija
* Greifsvalde, Vācija
* Gdiņa, Polija
* Lībeka, Vācija
* Klaipēda, Lietuva
* Kronštate, Krievija
* Taižu, Ķīna

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kotka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Kotka ceļojumu padomi no *Wikivoyage* (angliski)
* Mājaslapa
# Urumči

| Urumči  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| ئۈرۈمچى‎ 乌鲁木齐 |
|  |
|  |
| UrumčiRādīt kartē "Ķīna"UrumčiRādīt kartē "Siņdzjana" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Siņdzjana |
| Rajoni; apriņķi |

7; 1
* Dabaņčena
* Jengišehera
* Miduna
* Saibaga
* Šuimogou
* Tengritaga
* Tudunghaba
* Urumči apriņķis
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
14 577 km2 |
|  • urbānā teritorija |
583 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
4 054 369 |
|  • vieta |
28 |
|  • blīvums |
241,4/km² |
|  • urbānā teritorija |
2 853 398 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.urumqi.gov.cn |
|  **Urumči Vikikrātuvē** |

**Urumči** (uiguru: ئۈرۈمچى , *Ürümçi*; ķīniešu: 乌鲁木齐, piņjiņs: *Wūlǔmùqí*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte, Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona administratīvais centrs Ķīnas Tautas republikas ziemeļrietumos. Rietumos un austrumos robežojas ar Čandzji Hueju autonomo prefektūru, ziemeļos — ar Altaja prefektūru, dienvidos — ar Turpanu un Bajangolas Mongoļu autonomo prefektūru. Tanu dinastijas laikā bija viens no Zīda ceļa galvenajiem mezgla punktiem. Tiek uzskatīta par pasaulē no jūrām vistālāk izvietoto lielpilsētu.

## Vēsture

Ķīniešu Haņu dinastijas laikā tagadējās Urumči vietā atradās Zīda ceļa apmetne. 13. gadsimtā to pakļāva Mongoļu impērija, 17. gadsimtā Džungārijas haniste, kuru 1755. gadā sagrāva mandžūru Cjinu dinastijas karaspēks.
1763. gadā ķīnieši šo pilsētu nosauca par Dihua (ķīniešu: 迪化), bet 1854. gadā uiguru valodas vārdā par Urumči (ئۈرۈمچی), kas tulkojumā no senās mongoļu valodas nozīmē "skaistas ganības". 1884. gadā tā kļuva par reģinālo administratīvo centru.
1953. gadā ĶTR Dihua īpašo reģionu pārdēvēja par Urumči īpašo reģionu, kuru likvidēja 1958. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Urumči.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Ceļa pārvads[labot | labot pirmkodu]

Ceļa pārvads Ziemeļkarolīnā.
Jaunbūvējamais ceļa pārvads Rīgā, Gaujas ielā
**Ceļa pārvads** ir mākslīga inženiertehniskā būve divu vai vairāku ceļu krustojumam atšķirīgos līmeņos. Ceļu pārvads novērš viena līmeņa krustojumu un pārbrauktuvju negatīvos faktorus. Var būt gan autoceļa pārvadi, gan dzelzceļa pārvadi, gan gājēju ceļa pārvadi, gan veloceļa pārvadi. Viena ceļu šķērsojummezgla robežās var būt vairāki ceļa pārvadi; tie var būt taisni, liekti vai vairākos virzienos izlocīti. Ceļa pārvada apakšas konstrukcijai jābūt 4,55 metru augstumā virs šķērsojamās brauktuves, bet konstrukcijām virs dzelzceļa līnijām nepieciešams nodrošināt būvju tuvinājuma gabarīta izmērus, ko prasa būvnormatīvi. Ceļu pārvads ir virsējā līmeņa inženierbūves konstrukcijas.

## Atsauces
# Ķemme[labot | labot pirmkodu]

Ķemme
**Ķemme** ir zarota plāksnīte, kas parasti tiek izmantota matu sakārtošanai, iztaisnošanai un tīrīšanai. Ķemmes ir vieni no vecākajiem darbarīkiem, kurus ir atraduši arheologi. Vecākā atrastā ķemme ir 5000 gadus veca, un tā ir atrasta Senās Persijas teritorijā. Visbiežāk ķemmes ir no koka vai plastmasas. Ir atrastas ķemmes, kas izgatavotas no ziloņkaula vai bruņurupuču bruņām. Ķemmes var atšķirties gan pēc veida, gan pēc to izmantošanas mērķa.

Populārajā kultūrā ķemmes dažreiz tiek izmantotas arī kā alternatīvi mūzikas instrumenti.

## Skatīt arī

* Matu suka

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ķemme.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Čjapasa

|  |
| --- |
| **Čjapasa** |
| Estado Libre y Soberano de Chiapas* *Tlahtohcayotl chiapan |
| —  **štats**  —  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Čjapasa atrašanās vieta Meksikā |
| Pārvaldes centrs
  | Tustla Gutjerresa
 |
| Valsts
 |  Meksika |
| Dibināts | 1824. gada 14. septembrī (19. Meksikas štats) |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 73 311 km² |
| **Iedzīvotāji** (2020) |
|  - Kopā | 5 543 828 |
|  - Blīvums | 75,6/km² |
| Laika josla | CST (UTC-6)
  |
| ISO 3166-2 | MX-CHP |
| **Mājaslapa:** www.chiapas.gob.mx |
|  **Čjapasa Vikikrātuvē** |

**Čjapasa** (spāņu: *Chiapas*, izrunā: [ˈtʃjapas]) ir štats Meksikas dienvidaustrumos. Dienvidos no tā atrodas Klusais okeāns, austrumos Gvatemala, ziemeļos Tabasko, ziemeļrietumos Verakrusa de Ignasio de la Ljave, bet rietumos Oahaka. Štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta ir Tustla Gutjerresa.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čjapasa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Lielpilsētas teritorija

Ņujorkas lielpilsētas teritorijas satelītuzņēmums naktī
**Lielpilsētas teritorija**, arī **metropoles reģions**, ir blīvi apdzīvota lielpilsēta, tās aglomerācija un apkārtējās teritorijas ar rūpniecības kvartāliem, transporta mezgliem, guļamrajoniem, parkiem un tā tālāk. Lielpilsētas teritoriju var veidot arī vairāk nekā viena lielpilsēta un tām pieguļošās piepilsētas un priekšpilsētas. Lielpilsētu teritorijas definīcija dažādās valstīs atšķiras.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielpilsētas teritorija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Šeņs Kuo

Šeņ Kuo.
**Šeņs Kuo** jeb **Šeņs Kua** (ķīniešu: 沈括, piņjiņs: Shěn Kuò, dzimis 1031. gadā, miris 1095. gadā) bija viens no dižākajiem ķīniešu zinātniekiem. Viņš ir salīdzināms ar daudzpusīgajiem renesanses zinātniekim, Šeņ Kuo darbojās matemātikas, astronomijas, meteoroloģijas, ģeoloģijas, zooloģijas, botānikas, farmakoloģijas, agronomijas, etnogrāfijas un kartogrāfijas nozarēs. Bez tam viņš sevi parādīja kā labu diplomātu, ģenerāli, finanšu ministru, valsts inspektoru, inženieri, izgudrotāju, dzejnieku, kā arī mūziķi.