Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jandžou[labot | labot pirmkodu]

| Jandžou  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 扬州 |
|  |
|  |
| JandžouRādīt kartē "Ķīna"JandžouRādīt kartē "Dzjansu" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Dzjansu |
| Centrs |
Haņdzjana |
| Rajoni; pilsētas; apriņķis |

3; 2; 1
* Guanlina
* Haņdzjana
* Dzjandu
* -----------
* Idžena
* Gaojou
* -----------
* Baojina
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
6 678 km2 |
|  • urbānā teritorija |
363 km2 |
| Iedzīvotāji
(2010) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
4 459 760 |
|  • vieta |
78 |
|  • blīvums |
667,8/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 077 531 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | yangzhou.gov.cn |
|  **Jandžou Vikikrātuvē** |

**Jandžou** (ķīniešu: 扬州, piņjiņs: *Yángzhōu*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Dzjansu provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces vidusdaļā Jandzi upes kreisajā krastā pie Lielā Ķīnas kanāla. Robežojas ziemeļos ar Huaiaņu, austrumos — ar Jaņčenu un Taidžou, dienvidos — ar Džeņdzjanu, dienvidrietumos — ar provinces galvaspilsētu Naņdzjinu, bet rietumos — ar Aņhui provinci.

## Vēsture

Pirmā apdzīvotā vieta Jandžou apvidū — Guanlina (廣陵, *Guǎnglíng*) dibināta Pavasara un Rudens periodā. Pēc Jue valsts sakāves 485. gadā p.m.ē. Jandzi kreisajā krastā tika uzbūvēta nocietināta garnizona pilsēta Haņčena. Haņu dinastijas laikā Haņčena bija Guanlinas komandērijas centrs. 590. gadā pilsēta kļuva par Janas prefektūras centru un turpmāk saukta tagadējā vārdā.

Kopš Tanu dinastijas laika Jandžou kļuva par nozīmīgu ārējās tirdzniecības ostu Jandzi lejtecē. No 1282. līdz 1287. gadam Jandžou par Juaņu dinastijas ierēdni strādāja Marko Polo. Minu dinastijas laikā pilsēta bija ievērojams sāls tirdzniecības centrs.

## Ekonomika

Galvenās rūpniecības nozares ir kuģu būve un tekstilrūpniecība. Attīstīta amatnieciba, pārtikas rūpniecība un lauksaimniecības instrumentu ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jandžou.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Dzjansu[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Dzjansu province** |
| **江苏省** |
| —  **province**  —  |
| Dzjansu atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Naņdzjina
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 102 600 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 78 659 903 |
|  - Blīvums | 766,7/km² |
| **Mājaslapa:** www.jiangsu.gov.cn |
|  **Dzjansu province Vikikrātuvē** |

**Dzjansu province** (vienkāršotā ķīniešu: 江苏省, tradicionālā ķīniešu: 江蘇省, piņjiņs: *Jiāngsū Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Ķīnas austrumos Dzeltenās jūras piekrastē un robežojas ar trim citām provincēm — Šaņdunu, Aņhui, Džedzjanu — un Šanhajas municipalitāti. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Naņdzjina. 2010. gadā Dzjansu provincē dzīvoja 78 miljoni iedzīvotāju. Tā ir piektā lielākā province Ķīnā un province ar lielāko apdzīvotības blīvumu. Dzjansu ir bāzēti vairāki pasaulē vadošie elektronisko iekārtu, ķīmisko vielu un tekstilizstrādājumu eksportētāji. Kopš 2006. gadā tā ir lielākā ārvalstu tiešo investīciju saņēmēja valstī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzjansu.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Ķīnas imperators[labot | labot pirmkodu]

| Ķīnas imperators
 皇帝 |
| --- |
| **Ķīnas imperatora zīmogs** |
| Tituls |
Viņa Imperiālā Majestāte (ķīniešu: 陛下, piņjiņs: *Bìxià*) |
| Izveidots |
221. gadā p.m.ē |
| Pirmais |
Cjiņs Šihuans |
| Pēdējais |
Puji |
| Likvidēts |
1912. gada 12. februārī |

Visā Ķīnas vēsturē "imperators" (ķīniešu: 皇帝, piņjiņs: *Huángdì*) bija augstākais tituls, kas piederēja monarhiem, kuri pārvaldīja Ķīnu. Tradicionālajā ķīniešu politiskajā teorijā, imperators bija "Debesu dēls", autokrāts ar dievišķu mandātu, lai pārvaldītu visu zem debesīm. Imperatorus pēc nāves pielūdza imperatora kulta ietvaros. Imperatoru patrilaterālā (tēva) līnija veidoja dinastiju. Ķīnas imperators bija absolūts monarhs.

Haņu dinastijas laikā konfūcisms kļuva par oficiālo politisko teoriju. Imperatora absolūtā autoritāte bija saistīta ar dažādiem pienākumiem un morāli. Uzskatīja, ka to neievērošana atņem dinastijas Debesu mandātu un attaisno tās gāšanu. Praksē imperatori dažkārt izvairījās no stingriem pēctecības noteikumiem, un dinastiju šķietamās "neveiksmes" tika sīki aprakstītas oficiālajās vēsturēs, ko rakstīja viņu veiksmīgie aizstājēji vai pat vēlākās dinastijas. Imperatora varu ierobežoja arī imperiālā birokrātija, kurā strādāja zinātnieki-ierēdņi un dažu dinastiju laikā arī einuhi. Imperatoru ierobežoja arī pēcteča saistības pret savu senču politiku un dinastijas tradīcijām.

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ķīnas imperators.

* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)