Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Normena

| Normena  |
| --- |
| Pilsēta |
| *Norman* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| NormenaRādīt kartē "Oklahoma"NormenaRādīt kartē "ASV"NormenaRādīt kartē "Ziemeļamerika" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  ASV |
| Štats |  Oklahoma |
| Apgabals |
Klīvlendas apgabals |
| Platība |
|  • Kopējā |
490,00 km2 |
|  • sauszeme |
463,0 km2 |
| Augstums |
343 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
128 026 |
|  • blīvums |
276,5 iedz./km2 |
| Laika josla |
CST (UTC-6) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CDT (UTC-5) |
| Pasta indeksi | 73019, 73026, 73069, 73070, 73071, 73072 |
| Mājaslapa | www.normanok.gov |
|  **Normena Vikikrātuvē** |

**Normena** (angļu: *Norman*, izrunā: /ˈnɔːrmən/) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Oklahomas štatā, Klīvlendas apgabala administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Oklahomas centrālajā daļā, aptuveni 30 kilometrus uz dienvidiem no Oklahomasitijas, netālu no Kaneidjanas upes, un ietilpst Oklahomasitijas metropoles reģionā. Saskaņā ar 2020. gada ASV tautas skaitīšanas datiem Normenā dzīvoja 128 026 iedzīvotāji, kas to ierindo starp lielākajām pilsētām Oklahomā. Administratīvi Normena ir pilsēta ar attīstītu pašvaldības pārvaldi un daudzveidīgu saimniecības struktūru, kurā nozīmīgu lomu ieņem izglītība, pētniecība, pakalpojumu nozare un tehnoloģijas. Pēdējās desmitgadēs Normena bijusi arī viena no straujāk augošajām pilsētām štatā.

Normena ir īpaši nozīmīga kā universitātes pilsēta, jo tajā atrodas Oklahomas Universitāte, kas dibināta 1890. gadā. Šī augstākās izglītības iestāde būtiski ietekmē pilsētas demogrāfiju, kultūras dzīvi un ekonomisko attīstību, nostiprinot Normenas lomu kā nozīmīgam akadēmiskajam, zinātniskajam un sporta centram Oklahomā un plašākā ASV vidienes reģionā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Normena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Mango (ģints)

| Mango *Mangifera* (*Linnaeus, 1753*) |
| --- |
| Indijas mango augļi |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Ziepjkoku rinda (*Sapindales*) |
| Dzimta | Indessumahu dzimta (*Anacardiaceae*) |
| Ģints | Mango (*Mangifera*) |
|  |
|  **Mango Vikikrātuvē** |

**Mango** (*Mangifera*) ir indessumahu dzimtas augu ģints. Ģintī ietilpst aptuveni 69 sugas. Zināmākā ģints suga ir Indijas mango, kura augļi ir zināmi visā pasaulē. Mango ģints dabiskais izplatības areāls ir Dienvidāzijas un Dienvidaustrumāzijas subtropi un tropi. Mango kultivē arī citur pasaulē. Vislielākā sugu daudzveidība ir Indijā.

## Mango sugu uzskaitījums

Šis uzskaitījums ir nepilnīgs.

* Andamanu mango (*Mangifera andamanica*)
* Dienvidindijas mango (*Mangifera austro-indica*)
* dzeltenais mango (*Mangifera flava*)
* cēlais mango (*Mangifera magnifica*)
* lauru mango (*Mangifera laurina*)
* Indijas mango (*Mangifera indica*)
* meža mango (*Mangifera sylvatica*)
* persikveida mango (*Mangifera persiciformis*)
* Siāmas mango (*Mangifera siamensis*)
* smaržīgais mango (*Mangifera odorata*)
* smirdīgais mango (*Mangifera foetida*)
* *Mangifera caesia*
* *Mangifera casturi*
* *Mangifera lineariflia*
* *Mangifera rubropetala*

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mango.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Kanāls

Kanāls Īrijā.
**Kanāls** ir cilvēka veidota ūdenstilpe, kas ir līdzīga upei. Kanālus būvē, lai ūdens varētu pa tiem aizplūst uz sausākām vietām, kur pēc tam var veikt apūdeņošanu. Viduslaikos kanāli tika būvēti ap pilīm, tādā veidā apgrūtinot ienaidnieku iekļūšanu tajās. Mūsdienās lieli kanāli, piemēram, Suecas vai Panamas kanāls, ir izbūvēti, lai nodrošinātu ātrāku ūdens transportlīdzekļu nokļūšanu no vienas vietas citā.

## Atsauces
# Trīre

| Trīre  |
| --- |
| pilsēta |
| *Trier* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| TrīreRādīt kartē "Vācija"TrīreRādīt kartē "Reinzeme-Pfalca" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Vācija |
| Federālā zeme |
Reinzeme-Pfalca |
| Dibināta |
15. gadā p.m.ē. |
| Platība |
|  • Kopējā |
117,14 km2 |
| Augstums |
124 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
112 737 |
|  • blīvums |
892,8/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indeksi | 54290, 54292-54296 |
| Mājaslapa | www.trier.de |
|  |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| *Oficiālais nosaukums: Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē* |
| Tips |
Kultūra |
| Kritērijs |
i, iii, iv, vi |
| Iekļauts |
1986. gads |
| Aizsardzības nr. |
367 |
| Valsts |  Vācija |
| Platība |
7,3 ha |
|  |
|  **Trīre Vikikrātuvē** |

Trīre
**Trīre** (vācu: *Trier*, izrunā: [ˈtʁiːɐ]) ir pilsēta Vācijā, Reinzemes-Pfalcas federālajā zemē. Tā atrodas Mozeles upes ielejā.

Ar aptuveni 105 000 iedzīvotājiem Trīre ir ceturtā lielākā pilsēta federālajā zemē aiz Maincas, Ludvigshāfenes un Koblencas. Tuvākās lielās pilsētas Vācijā ir Zārbrikene, aptuveni 80 km uz dienvidaustrumiem un Koblenca, apmēram 100 km uz ziemeļaustrumiem. Trīres tuvākā pilsēta ir Luksemburgas pilsēta, aptuveni 50 km uz dienvidrietumiem.

Trīrē saglabājušies vairāki romiešu laika un viduslaiku kultūras pieminekļi, no kuriem vairāki 1986. gadā tika iekļauti UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā kā objekts "Romiešu pieminekļi, Svētā Pētera katedrāle un Dievmātes baznīca Trīrē".

## Vēsture

4. gadsimtā p.m.ē. mūsdienu pilsētas teritorijā dzīvoja treveru cilts. Pilsētu 15. gadā p.m.ē. dibināja romiešu imperators Oktaviāns un to nosauca par *Augusta Treverorum*. Pilsētas stratēģiskais novietojums veicināja strauju tās izaugsmi. 2. gadsimtā tā bija romiešu provinces Belgikas administratīvais centrs un Rietumromas cēzaru galvaspilsēta Tetrarhijas periodā.

4. gadsimtā Trīre kļuva par bīskapijas centru un par kristietības centru uz ziemeļiem no Alpiem. Šo statusu tā saglabāja līdz 5. gadsimtam, kad Trīri pakļāva franki. 815. gadā tā kļuva par arhibīskapijas centru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Trīre.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Skoti

Skoti|  Skotu dūdinieks |
| Visi iedzīvotāji |
|
6 — 8 miljoni |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|
Skotija, Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda, Austrālija u.c. |
| Valodas |
|
skotu valoda, Skotijas angļu valoda un skotu gēlu valoda |
| Reliģijas |
|
protestantisms (galvenokārt prezbiterānisms) |
| Etnogrāfiskās grupas |
|
Indoeiropieši, Ģermāņi, Ķelti, Pikti |
|  |

**Skoti** (skotu gēlu: *Albannaich*, angļu: *Scots*) ir nācija, kas dzīvo Skotijā — Apvienotās Karalistes ziemeļdaļā un tai piegulošajās piekrastes salās.

Cēlušies no piktu un ķeltu skotu (gēlu) ciltīm, kas ap 7. gadsimtu sajaucās ar to apdzīvotajās teritorijās iebrukušajiem ģermāņiem — angļiem un sakšiem. Pakāpeniski norisinājās ienākušo ģermāņu valodas pārņemšana. 11. gadsimtā skoti izveidoja savu valsti, kas tos vēlāk konsolidēja nācijā. 17. — 18. gadsimtos, kad norisinājās Skotijas pievienošanās Anglijai, arī skoti aizvien vairāk sāka tuvināties angļiem. Skotijas dienviddaļā faktiski norisinājās abu tautu saplūšana.

Runā skotu valodā, Skotijas angļu valodā, kā arī skotu gēlu valodā. Literārā valoda — angļu (kopš 14. — 16. gadsimta). Rakstībai lieto latīņu alfabētu.

Skotu kopējais skaits tiek lēsts no 6 līdz 8 miljoniem. No tiem aptuveni 4,5 miljoni dzīvo Skotijā. Emigrācijas rezultātā skoti nokļuva arī Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanādā, Austrālijā, Argentīnā, Čīlē, Jaunzēlandē, kur lielākoties iekļāvās jaunajās nācijās.

Pēc reliģiskās pārliecības galvenokārt protestanti (prezbiterāņi).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Skoti.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Meidzi restaurācija[labot | labot pirmkodu]

| Meidzi restaurācija |
| --- |
| Daļa no Bakumacu un Bošina kara |
|  Imperators Meidzi 1873. gadā |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datums | 1868. gada 3. janvāris |
| Vieta | Japāna |
| Iznākums |
Tokugavas sjogunāta gāšana
* Meidzi ēras sākums
* Izveidojas Japānas impērija
* Oligarhiskās valdības izveidošanās
 |

 |
| Karotāji |
|  Japānas impērija |  Tokugavas sjogunāts |
| Komandieri un līderi |
|  Imperators Meidzi  Okubo Tošimiči  Saigo Takamori  Kido Takajoši |  Tokugava Jošinobu |

Imperators Meidzi dodas no Kioto uz Tokiju 1868. gadā
**Meidzi restaurācija** (japāņu: 明治維新, *Meiji ishin*), arī **Meidzi revolūcija** un **Meidzi reformas**, bija virkne dažādi notikumi, kas izraisīja nopietnas izmaiņas Japānas politiskajā un sociālajā struktūrā. Meidzi restaurācija notika četru gadu laikā no 1866. līdz 1869. gadam, kas ietvēra Edo perioda beigas un Meidzi perioda sākumu. Pēc restaurācijas Japāna kļuva atvērta ārzemniekiem, kas pirms tam nevarēja iebraukt šajā zemē, kā arī norisinājās strauja Japānas modernizācija.

## Vēsture

Meidzi restaurācijas priekšnoteikumi izveidojās Edo perioda beigās, kad Tokugavas šogunāts arvien grūtāk spēja saglabāt politisko stabilitāti un valsts izolācijas politiku. Ārējais spiediens īpaši pieauga pēc tam, kad 1853. gadā Japānā ieradās ASV komodors Metjū Perijs, pieprasot Japānas ostu atvēršanu ārvalstu kuģiem.

1854. gadā tika noslēgts Kanagavas līgums, ar kuru Japāna atvēra vairākas ostas ASV kuģiem. Šis notikums vājināja šogunāta autoritāti un pastiprināja neapmierinātību samuraju un dažu Japānas valdnieku vidū. Īpaši nozīmīgu lomu pārmaiņās ieguva Sacumas un Čošū hani, kas sāka atbalstīt imperatora varas atjaunošanu.

1866. gadā tika izveidota Sacumas-Čošū alianse, kas apvienoja divus ietekmīgus pret šogunātu noskaņotus spēkus. Šī alianse kļuva par galveno politisko un militāro pamatu Tokugavas varas gāšanai.

1867. gadā pēdējais šoguns Tokugava Jošinobu formāli atteicās no varas un nodeva to imperatoram. Tomēr daļa Tokugavas atbalstītāju turpināja pretošanos, kas noveda pie Bošina kara no 1868. līdz 1869. gadam.

1868. gadā tika pasludināta imperatora Meidzi varas atjaunošana. Jaunā valdība pārcēla politisko centru uz Tokiju, kas agrāk bija pazīstama kā Edo. Pēc Tokugavas spēku sakāves 1869. gadā Meidzi valdība nostiprināja kontroli pār valsti.

Pēc restaurācijas Japānā tika uzsāktas plašas reformas. Tika likvidēta feodālā hanu sistēma, izveidota centralizēta valsts pārvalde, ieviesta obligātā karaklausība un pārveidota izglītības sistēma. Šīs pārmaiņas kļuva par pamatu Japānas straujai industrializācijai un pārtapšanai par modernu valsti.

## Atsauces
# Biotops

Amazones lietus mežu biotops
**Biotops** (grieķu: *βίος* (*bios*) — 'dzīve' un *τόπος* (*topos*) — 'vieta') jeb **dzīvotne** ir samērā viendabīga sauszemes vai ūdens teritorija, kuras pazīmes nosaka dabīgi vai daļēji dabīgi ģeogrāfiskie, biotiskie un abiotiskie faktori un kas piemērota konkrētas sugas eksistencei. Biotopi var būt ļoti dažādi pēc sava veida un platības. Tos var klasificēt pēc vides apstākļiem, augu un dzīvnieku sabiedrībām (biocenozēm) tajos. Biotops kopā ar tajā esošo biocenozi veido bioģeocenozi. Aprakstot biocenozi kā konkrētai sugai piemērotu, to var saukt par dzīvotni, lai gan dzīvotne var iekļaut vairākus blakus pastāvošus biotopus.

## Skatīt arī

* Biocenoze

## Atsauces
# Mols

**Mols** ir SI vielas daudzuma mērvienība. 1 molā vielas ir *6,022×1023* (Avogadro skaitlis) molekulu vai citu elementārobjektu. Mols ir tāda paša veida mērvienība kā, piemēram, ducis, tāpēc molos principā var mērīt arī makroskopiskus objektus, tikai tādā gadījumā viens mols būs ļoti liels daudzums.

Vēsturiski viens mols bija definēts kā vielas daudzums, kas satur tikpat daļiņu (atomu, molekulu, jonu, elektronu), cik atomu ir **12** gramos tīra oglekļa izotopa (12C), kura relatīvā atommasa ir 12.

Mola jēdzienu ķīmijā ap 1900. gadu ieviesa Vilhelms Ostvalds. 1971. gadā tā kļuva par septīto SI pamatvienību.

24. Ģenerālajā mēru un svaru konferencē 2011. gadā tika pieņemta rezolūcija, kur tika ierosināta arī mola definīcijas maiņa. Jaunā definīcija pamatojās uz Avogadro skaitļa vērtību, kas tiek pieņemta par pilnīgi precīzu. Līdz ar to mols tika definēts kā pilnīgi neatkarīga mērvienība, nevis piesaistīts masas mērvienībai. 2018. gadā IUPAC nolēma atbalstīt jauno definīciju. 2018. gada novembrī 26. Ģenerālajā mēru un svaru konferencē notika balsošana par dažu SI mērvienību, tai skaitā mola, pārdefinēšanu. Mols tika definēts kā vielas daudzums, kurā ir precīzi 6,02214076·1023 elementārobjektu. Jaunā definīcija stājās spēkā no 2019. gada 20. maija.

## Skatīt arī

* Molmasa

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mols.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ķīnas Tautas Republikas prezidents

**Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) prezidents** jeb **Ķīnas Tautas Republikas priekšsēdētājs** (ķīniešu: 中华人民共和国主席, piņjiņs: *Zhōnghuá Rénmín Gònghéguó Zhǔxí*) ir Ķīnas Tautas Republikas augstākais vadītājs. Saskaņā ar pašreizējo ĶTR konstitūciju prezidents ir ceremoniāla amatpersona, tomēr kopš 1993. gada prezidents ir vienlaikus arī Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretārs, kas viņu padara par visietekmīgāko amatpersonu valstī.

## Vēsture

Ķīnas Tautas Republikas priekšsēdētāja amatu pēc valsts konstitūcijas pieņemšamas 1954. gadā pildīja Mao Dzeduns.
1982. gada konstitūcija noteica, ka prezidenta loma lielā mērā ir ceremoniāla un prezidentu nedrīkstēja ievēlēt amatā vairāk kā divus termiņus pēc kārtas. Kopš 1993. gada Ķīnas augstākais vadītājs vienlaikus ir Ķīnas Komunistiskās partijas ģenerālsekretārs un militāro spēku virspavēlnieks.
2018. gadā pārvēlēšanu ierobežojumus atcēla.

## ĶTR vadītāju uzskaitījums

* Mao Dzeduns (1. ĶTR priekšsēdētājs, 1954. gada 27. septembris — 1959. gada 27. aprīlis), līdz tam ĶTR Centrālās Tautas valdības priekšsēdētājs (1949—1954)
* Liu Šaocji (2. ĶTR priekšsēdētājs no 1959. gada 27. aprīļa, atstādināts 1968. gada 31. oktobrī)
* Duns Biu (priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs, 1972. gada 24. februāris — 1975. gada 17. janvāris, kad ĶTR priekšsēdētāja amatu likvidēja)
* Suns Cinlins (Tautas Kongresa Pastāvīgās komitejas priekšsēdētāja pienākumu izpildītājs (1976—1978), goda prezidents 1981. gadā)
* E Cjaņins Tautas Kongresa Pastāvīgās komitejas priekšsēdētājs (1978—1983)
* Li Sjaņjaņs (3. prezidents, 1983. gada 18. jūnijs — 1988. gada 8. aprīlis)
* Jans Šankuņs (4. prezidents, 1988. gada 8. aprīlis — 1993. gada 27. marts)
* Dzjans Dzemiņs (5. prezidents, 1993. gada 27. marts — 2003. gada 15. marts)
* Hu Dzjiņtao (6. prezidents, 2003. gada 15. marts — 2013. gada 14. marts)
* Sji Dzjiņpins (7. prezidents no 2013. gada 14. marta)

* Li Sjaņjaņs (3. ĶTR prezidents)
* Jans Šankuņs (4. ĶTR prezidents)
* Dzjans Dzemiņs (5. ĶTR prezidents)
* Hu Dzjiņtao (6. ĶTR prezidents)
* Sji Dzjiņpins (7. ĶTR prezidents)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ķīnas Tautas Republikas prezidents.
# Taivānas šaurums[labot | labot pirmkodu]

| Taivānas šaurums |
| --- |
| Taivānas šaurums |
| **Atrodas** |  Ķīna  Taivāna |
| **Savieno** | Austrumķīnas jūra Dienvidķīnas jūra |
| **Atdala** | Taivāna Āzija |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Garums** | 400 km |
| **Platums** | 130 km |
| **Lielākais dziļums** | 1773 m |
| **Salas** | Penhu salas |
| **Apdz. vietas krastos** |  Fudžou, Sjameņa  Taidžuna, Gaosjuna |
|  **Taivānas šaurums Vikikrātuvē** |

**Taivānas šaurums** (ķīniešu: 臺灣海峽, *Táiwān Hǎixiá*), agrāk arī **Formozas šaurums**, ir jūras šaurums, kas atdala Taivānas salu no Ķīnas kontinentālās daļas un savieno Austrumķīnas jūru ziemeļos ar Dienvidķīnas jūru. Šaurumā ir vairākas salas, lielākās no tām ir Penhu salas. Vidējais dziļums kuģu ceļā ir ap 60 m. Jūras straumes (ātrums ap 1 km/h) vasarā plūst ziemeļu virzienā, ziemā — dienvidu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Taivānas šaurums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Izolīnija[labot | labot pirmkodu]

Paugurs, kura augstumi uz plāna (apakšā) ir attēloti ar izolīnijām (izohipsām)
**Izolīnija** ir līkne uz kartes, plāna, shēmas vai grafika, kuras visā garumā kāds lielums saglabājas vienādi liels.

Izolīnijas divu dimensiju kartē ļauj attēlot objekta trešo dimensiju.

## Izolīniju veidi

Izoterma, kura parāda, kur jūlija vidējā temperatūra ir +10°C. Visās vietās, ko šķērso šī līnija, ir vienāda gaisa temperatūra jūlijā : +10°C.

| Nosaukums | Kādu parādību raksturo |
| --- | --- |
| Izoamplitūda | Kāda rādītāja ekstremālo vērtību amplitūda |
| Izoanemona (izovēla) | Vidējais vēja ātrums |
| Izoanta | Augu uzziedēšana |
| Izobāra | Atmosfēras spiediens |
| Izobata | Ūdensbaseinu dziļums, zemūdens reljefs |
| Izobatiterma | Ūdens temperatūra ūdensbaseinā pa vertikāli |
| Izobronta | Dienu skaits, kurās bijis negaiss |
| Izodensa | Gaisa blīvums |
| Izodinama | Zemes magnētiskā lauka intensitāte |
| Izofēna | Fenoloģisko parādību iestāšanās laiks |
| Izogona | 1) Zemes magnētiskā lauka deklinācija; 2) Meteoroloģijā - vēja virziens |
| Izohalīna | Ūdens sāļums |
| Izohazma | Polārblāzmas atkārtošanās |
| Izohieta | Nokrišņu daudzums |
| Izohiona | Sniega līnijas augstums |
| Izohipsa jeb augstumlīkne jeb arī horizontāle | Sauszemes reljefs |
| Izohrona | Kādas meteoroloģiskās parādības iestāšanās laiks (gaisa temperatūras paaugstināšanās virs 0 °C, negaisa sākums u.c.) |
| Izokatabaza | Zemes garozas grimšanas kustības |
| Izoklīna | Zemes magnētiskā lauka inklinācija |
| Izokola | Leņķu un laukumu sagrozījums ģeogrāfiskajās kartēs |
| Izonefa | Mākoņu daudzums |
| Izopaga | Ledstāves ilgums ūdensbaseinos |
| Izopekta | Ūdensbaseinu aizsalšana |
| Izopikna | Jūras ūdens blīvums |
| Izorahija | Plūdmaiņu augstums |
| Izoseisma (izoseista) | Zemestrīces stiprums |
| Izotaha | Vēja ātrums, ūdens straumes ātrums |
| Izoterma | Vidējā gaisa, ūdens vai augsnes temperatūra |
# Malajiešu valoda[labot | labot pirmkodu]

| Malajiešu valoda *Bahasa Melayu* |
| --- |
| Valodu lieto: | Brunejā, Indonēzijā (galvenokārt kā indonēziešu), Malaizijā, Singapūrā, reģionāli - Taizemes dienvidos, Filipīnās, Mjanmas dienvidos, Kokosu (Kīlinga) Salās, Ziemsvētku Salā, Šrilankā, Surinamā un Austrumtimorā  |
| Reģions: | Dienvidaustrumāzija |
| Pratēju skaits: | ap 39 miljoniem, galvenokārt Malaizijā un Indonēzijā; ap 270 miljoniem, ja ieskaita indonēziešu valodu.  |
| Reitings: | 63. (pēc pratēju skaita, kuriem tā ir dzimtā valoda); 24. (kopā ar indonēziešu valodu) |
| Valodu saime: | austronēziešu valodas  malajiešu-polinēziešu valodas   kodola malajiešu-polinēziešu    malajiešu-sumbavanu     malajiskās valodas      malajiešu valodas       Malajas valodas        **Malajiešu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (malajiešu alfabēts)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Brunejā  Indonēzijā  Malaizijā  Singapūrā |
| Regulators: | Majlis Bahasa Brunei - Indonesia - Malaysia Dewan Bahasa dan Pustaka Pusat Bahasa |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | ms |
| ISO 639-2: | may (B)  | msa (T) |
| ISO 639-3: | dažādi: zlm — malajiešu valoda kxd — Brunejas malajiešu valoda ind — indonēziešu valoda zsm — malaiziešu valoda jax — Džambi malajiešu valoda meo — Kedahas malajiešu valoda kvr — Kerinči xmm — Manado malajiešu valoda min — Minankabavu valoda mui — Musi zmi — Negeri Sembilanas malajiešu valoda max — Ziemeļmoluku malajiešu valoda mfa — Kelantanas-Patani malajiešu valoda zsm — literārā malajiešu valoda  |
|  |
|

**Malajiešu valoda** (*Bahasa Melayu*) ir austronēziešu valodu saimes makrovaloda, ko galvenokārt prot malajieši. Tā ir valsts valoda Malaizijā, kur tā tiek saukta par malaiziešu valodu, un Brunejā. Cits malajiešu valodas paveids — indonēziešu valoda — ir valsts valoda Indonēzijā. Savukārt Singapūrā tā ir viena no četrām valsts valodām. Malajiešu valoda galvenokārt ir izplatīta Malakas pussalas dienvidos, Sumatrā, Kalimantānā un citās Indonēzijas salās.

## Malajiešu alfabēts

Malajiešu alfabēts uz latīņu alfabēta bāzes| Kārtas skaitlis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 8 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| Lielais burts | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z |
| Mazais burts | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z |
| IPA fonēma | a | b | tʃ | d | e | f | g | h | i | dʒ | k | l | m | n | o | p | q~k | r | s | t | u | v | w | ks | j | z |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Malajiešu valoda.
# Subdukcija

Subdukcija
**Subdukcija** (no latīņu: *subductiō*) ir Zemes garozas kustības tektonisks process, kurā liela izmēra litosfēras plātne iebīdās zem citas plātnes. Plātņu sadursmes ir saistītas ar zemestrīču un vulkānisma procesiem, lielākā daļa pasaules seismiski aktīvo zonu ir vietās, kur notiek subdukcija. Visbiežāk litosfēras plātnes, kas pieder okeāniskā tipa Zemes garozai, bīdās zem kontinentālā tipa garozas vai salu lokiem un iegrimst Zemes mantijā, kur izkūst.
# Jaunā pasaule[labot | labot pirmkodu]

Jaunā pasaule iekrāsota zaļā krāsā
**Jaunā pasaule** ir termins, kuru sāka izmantot Amerikas, Austrālijas un Okeānijas (vēlāk arī Antarktīdas) dēvēšanai Lielo ģeogrāfisko atklājumu laikā, jo Vecās pasaules iedzīvotāji šajās zemēs sastapās ar daudzām jaunām un nepazīstamām lietām: sveša daba, nepazīstamas dzīvnieku sugas, jauni kultūraugi, citādāki cilvēki, jaunas zelta un citu dārgmetālu raktuves.

Kristofors Kolumbs bija pirmais eiropietis, kas nonāca Amerikas krastos. Saskaņā ar leģendu, viņš līdz pat savai nāvei ticēja, ka ir atradis rietumu jūrasceļu uz Indiju.[*nepieciešama atsauce*] Vēlāk, kad sāka saprast, ka jaunatklātās zemes ir jauns kontinents, tas tika nosaukts Amerigo Vespuči vārdā. Amerigo Vespuči 1503. gadā pirmais to sauca par Jauno pasauli,[*nepieciešama atsauce*] tomēr pagāja ilgs laiks, kamēr šis jēdziens nostiprinājās valodā.

Mūsdienās termins "Jaunā pasaule" netiek plaši izmantots, to galvenokārt lieto vēsturisku notikumu kontekstā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)