Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# OCLC[labot | labot pirmkodu]

OCLC
*Online Computer Library Center*|  |
| Izveidots |
1967. gada 5. jūlijā |
| Tips |
Nevalstiska organizācija Bezpeļņas organizācija |
| Galvenā mītne |
Dublina, ASV |
| Dalībnieki |
vairāk nekā 30 000 bibliotēku vairāk nekā 100 valstīs |
| Oficiālās valodas |
angļu |
| Tīmekļa vietne |
www.oclc.org |

OCLC, Inc., plašāk pazīstama kā **OCLC**, ir ASV bezpeļņas kooperatīvā organizācija, "kas nodrošina kopīgus tehnoloģiju pakalpojumus, oriģinālus pētījumus un kopienas programmas saviem biedriem un bibliotēku kopienai kopumā". Organizācija tika dibināta 1967. gadā kā Ohio College Library Center, bet pēc tam, paplašinoties, kļuva par Online Computer Library Center. 2017. gadā nosaukums tika oficiāli mainīts uz *OCLC, Inc.*. OCLC un tūkstošiem tās dalībnieku bibliotēku kopīgi veido un uztur *WorldCat* — lielāko publiskās piekļuves tiešsaistes katalogu pasaulē. OCLC galvenokārt tiek finansēta no bibliotēku naudas (2021. gadā kopā aptuveni 217,8 miljoni ASV dolāru gadā) par daudzajiem dažādajiem pakalpojumiem, ko tā piedāvā. OCLC uztur arī Djūija decimālās klasifikācijas sistēmu (DDC).

## Atsauces
# 824. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 8. gadsimts
* **9. gadsimts 10. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 810 – 819
* **820 – 829 830 – 839
 |
| **Gadi:** | * 821
* 822
* 823
* **824 825
* 826
* 827
 |

824. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 824 *DCCCXXIV* |
| Ab urbe condita | 1577 |
| Armēņu kalendārs | 273 ԹՎ ՄՀԳ |
| Asīriešu kalendārs | 5574 |
| Bahāju kalendārs | −1020 — −1019 |
| Bengāliešu kalendārs | 231 |
| Berberu kalendārs | 1774 |
| Budistu kalendārs | 1368 |
| Birmiešu kalendārs | 186 |
| Bizantiešu kalendārs | 6332—6333 |
| Ķīniešu kalendārs | 癸卯年 (Ūdens trusis) 3520 vai 3460     *— līdz —* 甲辰年 (Koka drakons) 3521 vai 3461 |
| Koptu kalendārs | 540—541 |
| Etiopu kalendārs | 816—817 |
| Ebreju kalendārs | 4584—4585 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 880—881 |
|  - *Shaka Samvat* | 746—747 |
|  - *Kali Juga* | 3925—3926 |
| Holocēna kalendārs | 10824 |
| Igbo kalendārs | −176 — −175 |
| Irānas kalendārs | 202—203 |
| Islāma kalendārs | 208—209 |
| Jūlija kalendārs | 824 *DCCCXXIV* |
| Korejas kalendārs | 3157 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**824. gads** (DCCCXXIV) bija garais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās piektdienā.

## Notikumi

* Arābi nodibināja Krētas pilsētu Irakliju, lai būtu bāzes vieta, no kuras veikt pirātiskus uzbrukumus Bizantijai.

* Lielākās valstis un tautas 820. gados
# Liaonina

|  |
| --- |
| **Liaoninas province** |
| **辽宁省** |
| —  **Ķīnas province**  —  |
| Liaoninas atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Šeņjana
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 145 900 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 43 746 323 |
|  - Blīvums | 299,8/km² |
| **Mājaslapa:** www.ln.gov.cn |
|  **Liaoninas province Vikikrātuvē** |

**Liaoninas province** (vienkāršotā ķīniešu: 辽宁省, tradicionālā ķīniešu: 遼寧省, piņjiņs: *Liáoníng Shěng*) ir viena no Ķīnas provincēm. Atrodas valsts ziemeļaustrumos, tās krastus dienvidos apskalo Dzeltenā jūra un Bohai jūra, robežojas dienvidaustrumos ar Ziemeļkoreju, ziemeļaustrumos — ar Dzjiliņas provinci, rietumos — Hebei provinci un ziemeļrietumos — Iekšējo Mongoliju. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Šeņjana. 2010. gadā Liaoninas provincē dzīvoja 43,7 miljoni iedzīvotāju. Tā ir 14. lielākā province Ķīnā pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Liaonina.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Sliežu ceļš

Sliežu ceļš ar dzelzsbetona gulšņiem
**Sliežu ceļš** ir inženierbūvju komplekss vilcienu kustības nodrošināšanai ar noteiktu ātrumu. No tā stāvokļa atkarīga vilcienu kustības nepārtrauktība. Sliežu ceļu veido virsbūve un apakšbūve.

Uz virsbūvi attiecina sliedes, garsliedes, dažādus sliežu stiprinājumus, sliežu paliktņus, starplikas, kabas, kokskrūves, spiedskavas, bultskrūves, ieliktņus, uzliktņus, dažādas pretaizdzīšanas ierīces, gulšņus, brusas, dzelzsbetona plātnes un rāmjus vai citu zemsliežu pamatni, balasta kārtu, smilts spilvenu un pārmiju pārvedu un sliežu ceļu krustojumu komplektus, izlīdzinošās iekārtas jeb sliežu garuma kompensatorus (tiltu temperatūras laidumu garumizmaiņu kompensācijai), pārbrauktuvju, gājēju pāreju un lopu pārdzīšanas vietu klāja konstrukciju, šķirošanas uzkalnu lēninātāju ierīces, bremžu kurpju nosviedējus u.c.

Uz apakšbūvi attiecina zemes klātni ar visām tās ierīcībām (ūdens novades teknes, drenas, ģeotekstila izstrādājumus u.c.).

Mākslīgās inženierbūves ir tilti, regulējošās būves, tuneļi, estakādes, ceļu pārvadi, viadukti, caurtekas, atbalstsienas, zemtekas, galerijas, grumšļu pārvadi u.c.

Sliežu ceļš uzņem vilcienu slodzes. To ietekmē arī dabas parādības, kā vētras, ūdens, mitrums, sniegs un gaisa temperatūras svārstības. Sliežu ceļā notiek tādas dabiskas parādības kā koka gulšņu un brusu pūšana; dzelzsbetona gulšņu un citu izstrādājumu plaisāšana sasalšanas un atkušanas daudzkārtēju ciklu rezultātā, ūdenim iekļūstot virsmas porās un spraudziņās un periodiski sasalstot un izplešoties; dzelzs izstrādājumu rūsēšana; garsliežu temperatūras spriegumu izraisīts sliežu metāla nogurums daudzkārtējas uzkaršanas un atdzišanas ciklu rezultātā.

Sliežu ceļa remontam un uzturēšanai publiskās infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina darbu kompleksu, kurā ietilpst iekšējo struktūrvienību un apakšstruktūrvienību ražošanas komplekss, kā arī salīgtu ārpakalpojumu uzņēmumu komplekss ar nepieciešamajām mašīnām, mehānismiem, instrumentiem un ierīcēm šo darbu nodrošināšanai. Privātas infrastruktūras īpašnieki ar nelielu ceļu izvērsi sliežu ceļa remontu parasti uztic ārpakalpojumā, jo šo darbu veikšanai personālam ir nepieciešama speciāla izglītība vai arī viņus ir speciāli jāapmāca darbam attiecīgā profesijā tiesību aktos noteiktā kārtībā, izsniedzot viņiem kvalifikāciju apliecinošus dokumentus — dzelzceļa speciālista apliecības.
# Cjinhai[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Cjinhai province** |
| **青海省** |
| —  **Ķīnas province**  —  |
| Cjinhajas provinces atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Sjinina
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 721 000 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 5 626 722 |
|  - Blīvums | 7,8/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+8)
  |
| **Mājaslapa:** www.qh.gov.cn |
|  **Cjinhai province Vikikrātuvē** |

**Cjinhai province** (ķīniešu: 青海省, piņjiņs: *Qīnghǎi Shěng*, tibetiešu: མཚོ་སྔོན་ཞིང་ཆེན།) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Robežojas ar Gaņsu, Sičuaņu provincēm un Siņdzjanas un Tibetas autonomajiem reģioniem. Provinces administratīvais centrs ir Sjinina. 2010. gadā Cjinhai provincē dzīvoja 5,63 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 54% bija haņi, 21% — tibetieši, 16% — hueji un 9% — citi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Cjinhai.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# 1956. gada ziemas olimpiskās spēles[labot | labot pirmkodu]

| VII ziemas olimpiskās spēles |
| --- |
|  |
| Norises vieta |  Kortīna d'Ampeco, Itālija |
| Dalībvalstis |
32 |
| Sportisti |
821 |
| Disciplīnas |
24 (4 sporta veidos) |
| Atklāšana |
26. janvārī |
| Noslēgums |
5. februārī |
| Oficiāli atklāja |
Prezidents Džiovanni Gronči |
| Sportistu zvērests |
Džunliana Šenala-Minuco |
| Olimpiskā lāpa |
Guido Karoli |
| Stadions |
Kortīnas d'Ampeco Olimpiskais stadions |
| ← 1952 Oslo 1960 Skvoveli → |

**1956. gada ziemas olimpiskās spēles** bija sesptītās ziemas olimpiskās spēles. Tās no 1956. gada 26. janvāra līdz 5. februārim notika Kortīnā d'Ampeco, Itālijā. Oficiāli spēles atklāja Itālijas prezidents Džiovanni Gronči.

Kortīnas d'Ampeco olimpiskajās spēlēs piedalījās 32 valstis, kuras pārstāvēja 821 sportisti. Kopumā tika sadalīti 24 medaļu komplekti 4 sporta veidos.

## Spēļu rīkošanas vietas izvēle

Kortīna d'Ampeco par 7. ziemas olimpisko spēļu mājvietu tika izvēlēta 1949. gada 27. aprīlī 43. Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijas laikā Romā, Itālijā. Kortīna d'Ampeco par spēļu rīkošanu apsteidza Monreālu (Kanāda), Kolorādospringsu (ASV), Leikplesidu (ASV).

## Medaļu kopvērtējums

| Vieta | Valsts | 1 Zelts | 2 Sudrabs | 3 Bronza | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  PSRS | 7**\ | 3 | 6 | 16 |
| 2 |  Austrija | 4 | 3 | 4 | 11 |
| 3 |  Somija | 3 | 3 | 1 | 7 |
| 4 |  Šveice | 3 | 2 | 1 | 6 |
| 5 |  Zviedrija | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 6 |  ASV | 2 | 3 | 2 | 7 |
| 7 |  Norvēģija | 2 | 1 | 1 | 4 |
| 8 |  Itālija (mājinieki) | 1 | 2 | 0 | 3 |
| 9 |  Apvienotā Vācija | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 10 |  Kanāda | 0 | 1 | 2 | 3 |

**\ PSRS slidotāji saņēma divas zelta medaļas par dalītu pirmo vietu 1 500 metros ātrslidošanā.

## Skatīt arī

* 1956. gada vasaras olimpiskās spēles
* Olimpiskās spēles
* Ziemas olimpiskās spēles
* Starptautiskās Olimpiskās komitejas valstu un teritoriju kodi
* Itālijas notikušās olimpiskās spēles
	+ 1960. gada vasaras olimpiskās spēles — Roma
	+ 1956. gada ziemas olimpiskās spēles — Kortīna d'Ampeco
	+ 2006. gada ziemas olimpiskās spēles — Turīna

## Ārējās saites

* SOK jumtalapa par Kortīnas d'Ampeco olimpiskajām spēlēm (angliski)
* Sports-Reference profils (angliski)
* Oficiālais ziņojums (angliski)