Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Huanhe

| Huanhe |
| --- |
|  Huanhe Laņdžou pilsētā |
|  Huanhe |
| iztekaieteka  |
| **Izteka** | Bajanharūls ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Bohai līcis ﻿ / ﻿ |
| **Baseina valstis** |  Ķīna |
| **Caurteces valstis** |  Ķīna |
| **Garums** | 5464 km |
| **Iztekas augstums** | 4800 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Kritums** | 4800 m   |
| **Vidējā caurtece** | 2 571 m³/s  |
| **Baseina platība** | 752 546 km²  |
|  **Huanhe Vikikrātuvē** |

**Huanhe** (ķīniešu: 黄河, piņjiņs: *Huáng Hé*) ir liela upe Ķīnā. Tulkojumā no ķīniešu valodas tās nosaukums nozīmē ‘dzeltenā upe’, kas saistīts ar sanešiem (galvenokārt less), kuri upes ūdenim piešķir dzeltenīgu krāsu. Tieši tāpēc arī jūru, kurā tā ietek, sauc par Dzelteno jūru.

Huanhe sākas Tibetas kalnienes austrumdaļā vairāk nekā 4000 m lielā augstumā. Pēc dažādiem datiem upes garums ir 4670 - 5464 km, bet baseina platība 745 000 - 771 000 km2.

Vidējā caurtece ir aptuveni 2500 kubikmetri sekundē. Upei ir musonu režīms, tāpēc vasarā tās ūdens līmenis ceļas par 5 m līdzenumos un 20 m kalnos. Huanhe tik bieži pārplūst un klejo tāpēc, ka nonākot Lielajā Ķīnas līdzenumā, upes līmenis ir vismaz par 3 m augstāks nekā apkārtējā teritorija. Pietiek ūdenslīmenim celties pavisam nedaudz, kad upe jau pārplūst. Plūdi mēdz būt pēc stiprām musonu lietusgāzēm vasarā. Augustā un septembrī tos izraisa taifūni, pavasarī un vasaras sākumā - sniega kušana upes augšteces rajonā. Ķīnieši visādi cīnās ar šo visvareno upi — viņi ceļ hidroelektrostacijas, uzlabo kuģošanas iespējas, bagarējot upi (padziļina gultni, izsmeļot sanešus). Pagaidām upe ir kuģojama tikai 161 km garā posmā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Huanhe.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Maļorka[labot | labot pirmkodu]

| Maļorka |
| --- |
| *Mallorca* |
| Palmas katedrāle un pludmale |
| MaļorkaRādīt kartē "Spānija"MaļorkaRādīt kartē "Baleāru salas" |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Vidusjūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Baleāru Salas |
| Salu skaits |
5 |
| Platība |
3640.11 km² |
| Augstākais kalns |
Puigmahors 1445 m |
| Administrācija |
|  Spānija |
| Autonomais apgabals |
Baleāru Salas |
| Lielākā pilsēta |
Palma (404 681) |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
869 067 (2010) |
| Blīvums |
238,75/km² |
|  **Maļorka Vikikrātuvē** |

**Maļorka** (spāņu un katalāņu: *Mallorca*) ir lielākā Spānijas sala, tās platība ir 3640,11 km². Tā atrodas Vidusjūrā, Baleāru salu arhipelāgā. Tajā atrodas Baleāru salu administratīvais centrs Palma. Sala ir iecienīts tūrisma objekts, īpaši angļu un vācu ceļotāju vidū.

## Etimoloģija

Maļorkas nosaukums cēlies no latīņu: *insula maior* ("lielākā sala").

## Vēsture

Maļorkas satelītattēls
Maļorkas salā ir saglabājušās megalītiski pieminekļi no aizvēsturiskiem laikiem. Savas pēdas tajā atstājušas daudzas antīkās pasaules civilizācijas, piemēram, feniķieši, grieķi, kartāgieši, romieši, vandaļi, bizantieši un arābi.

1229. gadā Aragonas karalis Haime I ieguva salu savā kontrolē un pievienoja Aragonai. Pēc viņa nāves to ieguva viņa dēls Haime II un sala kļuva par karaļvalsti. Tomēr tikai īsu laiku Maļorkai bija neatkarīga, jo 1343. gadā tā tika atkal pievienota Aragonai.

## Tūrisms

Kopš 1950. gadiem ir sala ieguvusi pieaugošu interesi kā tūrisma galamērķis. To kā savu ceļojumu mērķi vai dzīvesvietu izvēlējušies daudzi mākslinieki un akadēmiķi. 1970. gados salu gadā apmeklēja ap 3 miljoniem tūristu, bet 2010. gadā to bija vairāk kā 6 miljoni. 2013. gadā Maļorku apmeklēja gandrīz 9,5 miljoni tūristu, bet Baleāru Salas kopumā 13 miljoni.

Maļorkas ekonomika ir lielā mērā atkarīga no tās tūrisma industrijas. Tos šeit piesaista siltais laiks, daudzās pludmales un augsta līmeņa tūrisma atracijas.

### 10 populārākās tūristu pārstāvētās valstis

Dati no Baleāru Salu Statistikas institūta

| # | Valsts vai teritorija | 2013 | 2012 | 2011 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  Vācija | 3,710,313 | 3,450,687 | 3,308,604 | 2,224,709 |
| 2 |  Apvienotā Karaliste | 2,105,981 | 1,986,354 | 1,898,838 | 1,324,294 |
| 3 |  Spānija | 985,557 | 1,192,033 | 1,195,822 | 759,825 |
| 4 | Ziemeļvalstis | 758,637 | 668,328 | 572,041 | 387,875 |
| 5 | Benilukss | 363,911 | 360,973 | 368,930 | 284,845 |
| 6 |  Francija | 337,891 | 349,712 | 316,124 | 187,589 |
| 7 |  Šveice | 312,491 | 292,226 | 280,401 | 188,826 |
| 8 |  Austrija | 160,890 | 138,287 | 181,993 | 107,991 |
| 9 |  Itālija | 154,227 | 173,680 | 200,851 | 135,535 |
| 10 |  Īrija | 104,827 | 115,164 | 158,646 | 68,456 |

## Cilvēki

Maļorkā dzimuši:

* Rafaels Nadals (*Rafael Nadal*) (dzimis 1986.) — tenisists

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Maļorka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# ASV Gaisa spēki

ASV Gaisa spēki
*United States Air Force*| ASV Gaisa spēku ģērbonis |
| Valsts |  ASV |
| Pastāvēšanas laiks |
1947. gada 18. septembris — pašlaik |
| Pakļautība |
ASV Gaisa spēku departaments |
| Daļa no |
ASV Bruņotie spēki |
| Karaspēka veids |
Gaisa spēki |
| Krāsas |           Zila un zelta |
| Karavīru skaits |
321 848 68 927 rezervistu (2022) 13 247 lidaparātu (2018) |
| Devīze |
"Aim High ... Fly-Fight-Win"
"Integrity first, Service before self, Excellence in all we do" |
| Militārās operācijas |
Skatīt: ASV militāro akciju uzskaitījums |
| Komandieri |
| Pašreizējais komandieris |
Ģenerālis Deivids Elvins |

**ASV Gaisa spēki** (angļu: *the United States Air Force*, saīsinājumā *USAF*) ir Amerikas Savienototo Valstu bruņotie gaisa spēki. ASV Gaisa spēki izveidoti 1947. gada 18. septembrī.

ASV Kara aviācijā izmantoto apzīmējumu uz lidmašīnām vēsture
1.) 5/1917–2/1918
2.) 2/1918–8/1919
3.) 8/1919–5/1942
4.) 5/1942–6/1943
5.) 6/1943–9/1943
6.) 9/1943–1/1947
7.) 1/1947–
## Izmantotās lidmašīnas

2021. gada jūnijā ASV gaisa spēku rīcībā bija 5217 lidmašīnas, no tām 4131 bija aktīvajā dienestā. Līdz 1962. gadam armija un gaisa spēki uzturēja vienu lidmašīnu nosaukumu sistēmu, bet ASV jūras spēki – atsevišķu sistēmu. 1962. gadā tie tika apvienoti vienā sistēmā, kas lielā mērā atspoguļo armijas un gaisa spēku metodi. Lai iegūtu pilnīgāku informāciju par šīs sistēmas darbību, skatiet Amerikas Savienoto Valstu militāro gaisa kuģu apzīmējumu sistēmas. Dažādās gaisa spēku lidmašīnas ietver:

### A—Uzbrukuma

ASV Gaisa spēku uzbrukuma lidmašīnas ir paredzētas, lai uzbruktu mērķiem uz zemes, un tās bieži tiek izmantotas kā tuvs gaisa atbalsts ASV sauszemes spēkiem un to tuvumā. Draudzīgo spēku tuvums prasa precīzus triecienus no šīm lidmašīnām, kas ne vienmēr ir iespējams ar bumbvedēju lidmašīnām. Viņu loma ir drīzāk taktiska, nevis stratēģiska, darbojoties kaujas priekšgalā, nevis pret mērķiem, kas atrodas dziļāk ienaidnieka aizmugurē. Gaisa spēki pašlaik veic OA-X eksperimentu ar nolūku iegādāties jau gatavu vieglo uzbrukuma lidmašīnu. Pašreizējās USAF uzbrukuma lidmašīnas ekspluatē Gaisa kaujas pavēlniecība, Klusā okeāna gaisa spēki un Gaisa spēku īpašo operāciju pavēlniecība.

A-10 Thunderbolt II ground-attack aircraft
* A-10C Thunderbolt II
* AC-130J Ghostrider
* AC-130W Stinger II

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ASV Gaisa spēki.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Official USAF site
* Air Force Blue Tube page on youtube.com
# Neitronu zvaigzne

Neitronu zvaigznes uzbūves shēma
**Neitronu zvaigzne** ir zvaigzne evolūcijas beigu stadijā, kurai ir ārkārtīgi mazs diametrs, augsta temperatūra un ārkārtīgi liels blīvums. Neitronu zvaigznes izveidojas no pārmilzu zvaigznes kodola gravitācijas kolapsa rezultātā, ja zvaigznes kodola masa ir 1,4 līdz 2—3 Saules masu robežās.

## Skatīt arī

* Magnetārs — neitronu zvaigzne ar īpaši spēcīgu magnētisko lauku
* Neitronijs
# Taless

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Taless Θαλῆς ὁ Μιλήσιος |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 624-625. gads p.m.ē. Milēta, Senā Grieķija |
| Miris | 547-546. gads p.m.ē.  |

 |
|

| Vispārīgā informācija |
| --- |
| Skola, tradīcija | Pirmssokratiķi |
| Galvenās intereses | Ētika, metafizika, dzeja, matemātika, astronomija |
| Valoda | sengrieķu valoda |

 |

**Taless** no Milētas (Θαλῆς ὁ Μιλήσιος, ap 624—546 p.m.ē.) ir pirmssokratiskais domātājs. Tiek uzskatīts par pirmo filozofu un Jonijas skolas dibinātāju. Taless bija viens no grieķu septiņiem gudrajiem. Talesa darbi nav saglabājušies, taču par viņa dzīvi, filozofiskajiem uzskatiem un atklājumiem vēstī nostāsti un leģendas.

## Dzīve

Taless dzīvoja Milētas pilsētā, Mazāzijas rietumu krastā (šodien — Turcijas teritorijā, Ajdinas apgabalā), pie Meandras upes iztekas. Vēsturnieki pieļauj, ka viņa tēvs ir bijis feniķietis, bet māte — grieķiete. Filozofs bija zinātnieks, ievērojams tirgotājs, valstsvīrs. Leģendas liek noprast, ka Taless bijis patriotiski noskaņots un aktīvi piedalījies savas pilsētas politiskajā dzīvē.

## Ūdens kā pirmpamats

Taless par visa pirmvielu uzskatīja ūdeni nemitīgā kustībā, no kā izveidojies viss pārējais. No ūdens pārvērtībām viss ir radies, un par to viss arī pārtop. Viņš arī apgalvoja, ka zeme ir plakans disks, kas peld virs pirmatnējā ūdens.

## Atklājumi zinātnē

Taless kļuva ievērības cienīgs ar to, ka pareģoja saules aptumsumu, kas, kā tiek uzskatīts, notika 585. gadā p.m.ē.
Taless esot bijis Ēģiptē un tādējādi atnesis grieķiem no Ēģiptes ģeometriju. Viņš esot atklājis veidu, kā aprēķināt attālumu no kuģa jūrā, kā arī piramīdas augstumu pēc ēnas, ko tā met. Daudzi citi ģeometriski aprēķini tiek piedēvēti viņam, bet iespējams, ka tie ir maldīgi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Taless.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Astronomu biogrāfiskās enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Filozofijas interneta enciklopēdijas raksts (angliski)
* Herdera enciklopēdijas raksts (spāņu)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Kuka Salas[labot | labot pirmkodu]

| Kuka SalasKūki 'Āirani Cook Islands |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Himna:Te Atua Mou E* (Dievs ir patiesība) |
| Location of Cook Islands  |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Avarua ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | Kuka salu māori, angļu valoda |
| Valdība | Konstitucionālā monarhija |
|  -  | Valsts galva | Čārlzs III |
|  -  | Karaļa pārstāvis | Sers Frederiks Gudvins |
|  -  | Premjerministrs | Džims Marurai |
| Asociēta valsts |
|  -  | Pašpārvalde brīvā asociācijā ar Jaunzēlandi | 1965.g. 4. augusts  |
| Platība |
|  -  | Kopā |  236 km² (209)

 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2006. gadā | 18 700 (218 (2005)) |
|  -  | Blīvums | 76/km² (117 (2005))
 |
| **IKP** (PPP) | 2005. gada aprēķins |
|  -  | Kopā | 183.2 milj.  |
|  -  | Uz iedzīvotāju | 9 100  |
| Valūta | Jaunzēlandes dolārs (`NZD`)  |
| Laika josla | (UTC-10) |
| Interneta domēns | ck |
| ISO 3166-1 kods | 184 / COK / CK |
| Tālsarunu kods | +682
  |

**Kuka Salas** (māori: *Kūki 'Āirani*; angļu: *Cook Islands*) ir pašpārvaldoša parlamentāra demokrātija brīvā asociācijā ar Jaunzēlandi. Valsts aizņem 15 nelielas salas un atolus Klusā okeāna dienvidu daļā. Kopējā sauszemes platība ir 240 km2, bet īpašā ekonomiskā zona aizņem 1,8 miljonus km2.

Iedzīvotāji koncentrējušies galvenokārt Rarotongas salā (ap 10 000), kur atrodas valsts galvaspilsēta Avarua un Rarotongas starptautiskā lidosta. Lielākā daļa etnisko Kuka salinieku dzīvo Jaunzēlandē, sevišķi Ziemeļsalā, kur 2006. gada tautskaitē 58 tūkstoši pašnoteikušies kā etniski Kuka salu māori vai to pēcnācēji.

Tūrisms ieņem galveno vietu Kuka Salu tautsaimniecībā. 2006. gadā salas apmeklēja 90 tūkstoši tūristu. Citas nozares ir ārzonu banku pakalpojumi, pērles, zivju un augļu eksports.

Aizsardzība ir Jaunzēlandes kompetencē pēc Kuka salu pieprasījuma un konsultācijas kārtībā. No nesenas pagātnes Kuka Salas sāk īstenot neatkarīgāku ārējo politiku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kuka Salas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Kuka Salu valdība
* Kuka Salu valdība (kopsavilkums)
* Kuka Salu tūrisma korporācija
* *Open Directory Project* - Kuka Salas
* Kuka Salu vietne
* Detalizēta un nekomerciāla vietne
* Kuka Salu Nacionālais attīstības dienests
* Kuka Salu bioloģiskās daudzveidības datu bāze
* Kuka Salu banknotes
# Februāris

* Janvāris
* Februāris
* Marts
* Aprīlis
* Maijs
* Jūnijs
* Jūlijs
* Augusts
* Septembris
* Oktobris
* Novembris
* Decembris

**Februāris** (latīņu: *Februarius*, no latīņu: *februare* — *tīrīt*, par godu seno romiešu attīrīšanās rituālam *Februa*) ir gada otrais mēnesis. Februāris ir gada īsākais mēnesis, un parasti tajā ir 28 dienas, bet garajā gadā 29 dienas. Februāris ir ziemas pēdējais mēnesis.

## Nosaukums

Latīņu nosaukums saistīts ar Luperkālijām [*nepieciešama atsauce*], kas norisinājās senajā Romā katru gadu 15. februārī. Latviešu mēneša senais nosaukums ir **sveču mēnesis**, savukārt lietuviešu senie nosaukumi ir *ragutis* vai *kovinis mėnuo*, bet mūsdienās — *vasaris*.

## Svētki

### Starptautiskie

* 4. februāris — Starptautiskā vēža diena
* 14. februāris — Svētā Valentīna diena
* 21. februāris — Starptautiskā dzimtās valodas diena

### Citu valstu svētki

* 2. februāris — Murkšķa diena ASV un Kanādā
* 15. februāris — Karoga diena Kanādā
* 16. februāris — Lietuvas Republikas neatkarības diena
* 23. februāris — Tēvijas sarga diena Krievijā
* 24. februāris — Igaunijas Republikas neatkarības diena
* 27. februāris — Dominikānas neatkarības diena

## Februāra vārda dienas Latvijā

Latviešu vārda dienu kalendārā februārī pa dienām apkopoti šādi biežāk Latvijā lietotie cilvēku vārdi:

| datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi | datums | vārdi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Brigita, Indars, Indra, Indris | 8. | Aldona, Česlavs | 15. | Aloizs, Alvils, Olafs, Olavs | 22. | Adrians, Ārija, Rigonda, Adriana, Adrija | 29. |  |
| 2. | Sonora, Spīdola | 9. | Apolonija, Simona | 16. | Džuljeta, Jūlija | 23. | Almants, Haralds |
| 3. | Aīda, Ida, Vida | 10. | Paula, Paulīne, Jasmīna | 17. | Donats, Konstance | 24. | Diāna, Dina, Dins |
| 4. | Daila, Veronika, Dominiks | 11. | Laima, Laimdota | 18. | Kintija, Kora | 25. | Alma, Annemarija |
| 5. | Agate, Selga, Silga, Sinilga | 12. | Karlīna, Līna | 19. | Zane, Zuzanna | 26. | Aurēlija, Evelīna, Mētra |
| 6. | Dace, Dārta, Dora | 13. | Malda, Melita | 20. | Smuidra, Smuidris, Vitauts | 27. | Andra, Līva, Līvija |
| 7. | Nelda, Ričards, Rihards, Rišards | 14. | Valentīns | 21. | Ariadne, Eleonora | 28. | Justs, Skaidra, Skaidrīte |

## Skatīt arī

* Februāra klimats Latvijā

## Atsauces
# Tībingenes Universitāte[labot | labot pirmkodu]

| Tībingenes Universitāte |
| --- |
| *Eberhard Karls Universität Tübingen* |
| *Neue Aula* |
| Tībingenes UniversitāteTībingenes UniversitāteRādīt kartē "Vācija"Rādīt kartē "Eiropa"Rādīt visas |
|
latīņu: *Universitas Eberhardina Carolina* |
| Moto | *Attempto!* |
| Dibināta |
1477 |
| Tips |
Publiska |
| Rektors |
Bernds Englers |
| Administratīvais personāls |
apmēram 10 000 |
| Studenti |
27 132 (2012. gada oktobris) |
| Atrašanās vieta |  Tībingene, Vācija ﻿ / ﻿ |
| Krāsa(-s) |              |
| Mājaslapa | www.uni-tuebingen.de/en |
|  |

**Tībingenes Universitāte** (vācu: *Eberhard Karls Universität Tübingen*) ir uz pētniecību orientēta publiska universitāte. Tā atrodas Vācijā, Bādenes-Virtembergas zemes Tībingenes pilsētā. Universitāte tika dibināta 1477. gadā, tādējādi tā ir viena no vecākajām universitātēm Vācijā. Universitātei ir 14 fakultātes.

2012. gada *QS World University Rankings* reitingā Tībingenes Universitāte ierindojās 144. vietā.

Vienpadsmit universitātes pasniedzēji vai studenti ir Nobela prēmijas laureāti. Tie ir Viljams Remzijs (*William Ramsay*, ķīmija, 1904. gads), Eduards Buhners (*Eduard Buchner*, ķīmija, 1907. gads), Kārlis Ferdinands Brauns (*Karl Ferdinand Braun*, fizika, 1909), Frics Pregls (*Fritz Pregl*, ķīmija, 1923), Ādolfs Butenants (*Adolf Butenandt*, ķīmija, 1939), Hanss Bēte (*Hans Bethe*, fizika, 1967), Georgs Vitigs (*Georg Wittig*, ķīmija, 1979), Hartmuts Mihels (*Hartmut Michel*, ķīmija, 1988), Berts Zakmanis (*Bert Sakmann*, fizioloģija vai medicīna, 1991), Kristiane Nisleina-Folharda (*Christiane Nüsslein-Volhard*, fizioloģija vai medicīna, 1995) un Ginters Blobels (*Günter Blobel*, fizioloģija vai medicīna, 1999).

Citi pazīstami cilvēki, kuri darbojušies universitātē: Aloizs Alcheimers, Henrihs Antons de Barī, Benedikts XVI, Gudruna Enslina, Marija Gimbutiene, Georgs Vilhelms Frīdrihs Hēgelis, Johanness Keplers, Filips Melanhtons, Sebastiāns Minsters, Alberts Šveicers, Vilhelms Vunts, Frīdrihs Helderlīns.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tībingenes Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Oficiālā mājaslapa
# Adobe[labot | labot pirmkodu]

| *Adobe* |
| --- |
|  |
| Tips |
Publiska |
| Darbības joma |
Datorprogrammatūra |
| Dibināts |
1982. gadā |
| Dibinātājs |
Čārlzs Geške Džons Varnoks |
| Galvenais birojs |  Sanhosē, Kalifornija, ASV |
| Darbības zona |
Visa pasaule |
| Galvenās personas |
Čārlzs Geške (līdzpriekšsēdētājs) Džons Varnoks (līdzpriekšsēdētājs) Šantanu Narajens (prezidents un izpilddirektors) |
| Ieņēmumi | ▲ US$ 4,40 miljardi (2012) |
| Pamatdarbības ienākumi | ▲ US$ 1,18 miljardi (2012) |
| Neto ienākumi | ▲ US$ 832 miljardi (2012) |
| Aktīvi | ▲ US$ 9,97 miljardi (2012) |
| Kopkapitāls | ▲ US$ 6,66 miljardi (2012) |
| Darbinieki |
11 144 (2012) |
| Tīmekļa vietne | Adobe.com |

Adobe Inc. (agrāk Adobe Systems Incorporated) ir ASV starptautisks uzņēmums, kura vadība atrodas Sanhosē, Kalifornijā, ASV. Uzņēmums nodarbojas ar datorprogrammatūras izstrādi.

Jau kopš dibināšanas *Adobe* koncentrējas uz multimediju un kreatīvu programmatūru izstrādi. Uzņēmumu 1982. gada decembrī pēc darba *Xerox PARC* pamešanas dibināja Čārlzs Geške un Džons Varnoks, kas ir arī pašreizējie uzņēmuma līdzpriekšsēdētāji. Uzņēmuma nosaukums *Adobe* ir ņemts no netālu no Losaltosas Kalifornijā esošā Edoubas strauta (*Adobe Creek*) nosaukuma, kas atradās blakus abu uzņēmuma dibinātāju mājām.

2010. gadā *Adobe* darbinieku skaits sasniedza 9,1 tūkstoti, no kuriem apmēram 40% strādā Sanhosē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Adobe.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Prinča Gustava Ādolfa jūra

| Prinča Gustava Ādolfa jūra |
| --- |
| Prinča Gustava Ādolfa jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Ziemeļu Ledus okeāns |
| Garums |
800 km |
| Valstis un teritorijas |  Kanāda |

**Prinča Gustava Ādolfa jūra** (angļu: *Prince Gustaf Adolf Sea*) ir Ziemeļu Ledus okeānam piederīga neliela starpsalu jūra Kanādas Arktiskajā arhipelāgā. Izvietojusies starp Ellefa Ringnesa salu ziemeļaustrumos, Bordena un Makenzi Kinga salu rietumos un Lohīdu dienvidos. Nosaukta par godu kroņprincim Gustavam Ādolfam, nākamajam Zviedrijas karalim Gustavam VI Ādolfam, 1902. gadā norvēģu polārpētnieka Oto Sverdrupa ekspedīcijas laikā.

## Atsauces
# Mozambikas šaurums[labot | labot pirmkodu]

| Mozambikas šaurums |
| --- |
|  Mozambikas šaurums 18. gadsimta kartē |
|  |
| **Atrodas** | Āfrika |
| **Ietilpst** | Indijas okeāns |
| **Atdala** | Madagaskara Āfrika |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Garums** | 1670 km |
| **Platums** | 420—950 km |
| **Lielākais dziļums** | 3292 m |
| **Salas** | Komoru salas |
| **Apdz. vietas krastos** | Maputu, Beira, Mahadzanga |
|  **Mozambikas šaurums Vikikrātuvē** |

**Mozambikas šaurums** (franču: *Canal du Mozambique*, portugāļu: *Canal de Moçambique*) ir Indijas okeāna daļa (jūras šaurums) Āfrikas austrumu piekrastē. Atdala Madagaskaras salu no kontinenta. Šauruma ziemeļu robeža tiek vilkta pa līniju no Ruvumas ietekas caur Grankomoras ziemeļu galu līdz Ambrē ragam Madagaskaras ziemeļos, dienvidu robeža — no Senmarī raga Madagaskaras dienvidos līdz Ouru ragam Mozambikas dienvidos.

Šaurumā izvietojušās vairākas salas: Komoru salas, Glorjēzu salas, Žuana da Novas sala, Eiropas sala un Basa da Indija. No ziemeļiem šaurumā ieplūst siltā okeāna straume, kas dienvidos savienojas ar Adatas raga straumi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mozambikas šaurums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Arizona

|  |
| --- |
| **Arizona** |
| Arizona |
| —  **ASV štats**  —  |
| Monumentu ieleja Arizonas ziemeļosMonumentu ieleja Arizonas ziemeļos |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
| Devīze: *Ditat Deus* |
| Arizonas atrašanās vieta ASV |
| Pārvaldes centrs
  | Fīniksa
 |
| Oficiālā valoda
  | angļu valoda
 |
| Valsts
 |  Amerikas Savienotās Valstis |
| Dibināts | 1912. gada 14. februārī (48. ASV pavalsts) |
| **Administrācija** |
|  - Gubernators
  | Ketija Hobsa (D)  |
|  - Vicegubernators
  | Adrians Fontess (D)  |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 295 254 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 7 582 384 |
|  - Blīvums | 25,7/km² |
|  - Rasu sastāvs | baltie — 56,8 % latino — 30,7 % melnādainie — 5,5 % indiāņi — 4,9 % aziāti — 4,5 % |
|  - Reliģijas | protestanti — 32 % nereliģiozi — 31 % katoļi — 24 % mormoņi — 6 % |
| ISO 3166 kods | US-AZ |
| **Mājaslapa:** az.gov |
|  **Arizona Vikikrātuvē** |

**Arizona** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, atrodas Dienvidrietumu reģionā. Arizonas galvaspilsēta ir Fīniksa.
Arizona robežojas ar Jūtas, Kalifornijas, Kolorādo, Nevadas un Ņūmeksikas štatu, kā arī ar diviem Meksikas štatiem — Sonoru un Lejaskaliforniju.

Arizonas štatā atrodas Lielais kanjons un citi dabas pieminekļi.

## Vēsture

1912. gada 14. februārī Arizona kļuva par 48. ASV pavalsti.

* Jaunās Kalifornijas sastāvā (1800)
* Arizona kā Spānijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma
* Iekļaušana ASV (1848-1853)
* Jaunmeksikas teritorijas sastāvā (1861)

## Iedzīvotāji

Pēc tautas skaitīšanas datiem 2010. gadā štatā bija 6 392 017 iedzīvotāju. 72,9% no štata iedzīvotājiem, kas vecāki par 5 gadiem, kā pirmo ģimenē lietoto valodu minēja angļu valodu, 20,8% — spāņu, bet 1,48% — navahu valodu. Tikai divos ASV štatos — Aļaskā un Ņūmeksikā — bija lielāks pamatiedzīvotāju valodu lietotāju skaits. Štata etniskais sastāvs bija šāds: baltie (73 %), afroamerikāņi (4,1 %), indiāņi (4,6 %), aziāti (2,8 %), Havaju un Okeānijas iedzīvotāji (0,2 %), citas rases pārstāvji (11,9 %), divu vai vairāku rasu pārstāvji (3,4 %).

Saskaņā ar ASV tautas skaitīšanas datiem 2020. gada 1. aprīlī štatā dzīvoja 7 158 923 iedzīvotāji, tādējādi Arizona ieņem 14. vietu ASV.

## Lielākās pilsētas

| Vieta | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1 | Fīniksa | 1 660 272 |
| 2 | Tūsona | 545 975 |
| 3 | Mesa | 508 958 |
| 4 | Čandlera | 257 165 |
| 5 | Skotsdeila | 255 310 |
| 6 | Glendeila | 250 702 |
| 7 | Gilberta | 248 279 |
| 8 | Tempī | 192 364 |
| 9 | Piorija | 172 259 |
| 10 | Supraisa | 138 161 |

## Skatīt arī

* Arizonas karogs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arizona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* www.adventures.lv - Fotogrāfijas un ceļojuma piezīmes no Arizonas Arhivēts 2005. gada 15. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē.