# Stroncijs[labot | labot pirmkodu]

| Stroncijs |
| --- |
|  |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
| 38 |
 2 8 18 8 2 |
| Sr
87,62 g/mol |
| [Kr]5s2 |

 |  |

 |
|      Stroncija paraugs argona aizsargatmosfērā un stroncija rūdas (stroncianīta) fluorescence |
|  |
| Oksidēšanas pakāpes | **+2** |
| Elektronegativitāte |
0,95 |
| Blīvums |
2630 kg/m3 |
| Kušanas temperatūra |
1050 K (777 °C) |
| Viršanas temperatūra |
1655 K (1382 °C) |

**Stroncijs** ir ķīmiskais elements ar simbolu **Sr** un atomskaitli 38. Tas ir sārmzemju metāls. Stroncijs aktīvi reaģē ar gaisa skābekli un tāpēc brīvā veidā dabā nav sastopams. Sastopams galvenokārt karbonātu un sulfātu (celestīna) veidā. Stroncijs liesmu iekrāso sarkanā krāsā, šādiem mērķiem pirotehnikā lieto stroncija nitrātu. Savienojumos var būt tikai divvērtīgs.

Stroncijs nav toksisks elements, taču tā radioaktīvais izotops stroncijs-90, ko lieto kā radioaktīvā bēta starojuma avotu, nonākot organismā, ir ļoti bīstams. Stroncijs pēc bioloģiskajām īpašībām līdzīgs kalcijam, tādēļ uzkrājas kaulos.

Nelielos daudzumos stroncijs konstatēts arī cilvēka organismā, bet tā bioloģiskā nozīme nav zināma.

## Vēsture

Stronciju 1790. gadā atklāja Adērs Krofords (*Adair Crawford*). Tas tika nosaukts Skotijas ciemata Strontīanas (*Strontian*) vārdā, kur tika atklāts. 1808. gadā ar elektrolīzi stronciju izdalīja angļu ķīmiķis Hamfrijs Deivijs, lai gan tas joprojām netika iegūts tīrā veidā. 1855. gadā tīrā veidā to pirmais ieguva Roberts Bunzens (*Robert Bunsen*).

## Atrašanās dabā

Tīrā veidā stroncijs dabā nav atrodams. Tas galvenokārt ir atrodams celestīna un stroncianīta minerālos.

### Izotopi

Dabā ir sastopami četri stabili stroncija izotopi: stroncijs-88 (82,58% no kopējā stroncija daudzuma), stroncijs-86 (9,86%), stroncijs-87 (7,00%) un stroncijs-84 (0,56%). Vēl ir zināmi izotopi, kuru masas skaitlis ir no 73 līdz 107.

## Raksturojums

Duration: 6 seconds.0:06Stroncija sadegšana gaisā ar sarkanu liesmu
Stroncijs ir pelēks, sudrabains metāls, mīkstāks nekā kalcijs. Ķīmiski aktīvs elements. Labi reaģē ar ūdeni, veidojot stroncija hidroksīdu (Sr(OH)2) un ūdeņraža gāzi.

## Izmantošana

Stroncijam ir līdzīgas ķīmiskās īpašības kā kalcijam un bārijam, bet to izmanto salīdzinoši maz, galvenokārt lielo izmaksu dēļ. Stronciju galvenokārt izmanto pirotehnikā, lai uguņošanā iegūtu spilgti sarkanu krāsu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Stroncijs.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

 Ķīmisko elementu periodiskā tabula[paslēpt]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| H |   | He |
| Li | Be |   | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |   | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca | Sc |   | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga |
Ge
 | As |
Se
 | Br | Kr |
| Rb | Sr | Y |   | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn |
Sb
 | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi |
Po
 |
At
 | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sārmu metāli | Sārmzemju metāli | Lantanīdi | Aktinīdi | Pārejas metāli | Citi metāli | Pusmetāli | Citi nemetāli | Halogēni | Cēlgāzes |