Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Karte (nozīmju atdalīšana)

**Karte** var būt:

* Atlaižu karte tirdzniecības vietās;
* Atmiņas karte;
* Ģeogrāfiskā karte,
	+ Topogrāfiskā karte;
* Norēķinu karte;
* Planāra grafa veids;
* Plāns;
* SIM karte;
* Skaņas karte;
* Videokarte;
* Zvaigžņu karte.
# Apstrādes rūpniecība

Rūpnieciskā ražošana
**Apstrādes rūpniecība** ir preču ražošana, izmantojot darbaspēku, mašīnas, darbarīkus un ķīmiskus, bioloģiskus procesus.

Apstrādes rūpniecība veido lielāko daļu no saimniecības sekundārā sektora. Pie apstrādes rūpniecības pieder dažādas nozares, sākot ar amatniecību un beidzot ar augstajām tehnoloģijām. Apstrādes rūpniecībā galvenokārt izmanto izejvielas, kuras iegūst saimniecības primārajā sektorā, bet var izmantot arī otrreizējās lietošanas produktus. Saražotās preces pēc tam nonāk saimniecības terciārajā sektorā, kas ietver tirdzniecību, pakalpojumus un loģistiku. Apstrādes rūpniecības integrācija starp primāro sektoru (izejvielu ieguve) un terciāro sektoru (tirdzniecība un pakalpojumi) veido ciešu ekonomisko ekosistēmu, kurā katrs posms ir savstarpēji atkarīgs no pārējiem, nodrošinot nepārtrauktu preču plūsmu un ekonomisko attīstību.

Apstrādes rūpniecība bieži tiek uzskatīta par ekonomikas mugurkaulu, jo tā radītie produkti ir nepieciešami ikdienas dzīvei un ekonomiskajai attīstībai. Tā veicina jaunu tehnoloģiju attīstību, inovācijas un nodarbinātības izaugsmi, kā arī uzlabo valsts tirdzniecības bilanci, eksportējot preces uz starptautiskajiem tirgiem. Pasaules tirgi veido pieprasījumu pēc precēm, dodot iespēju rūpniecības uzņēmumiem paplašināties ārpus vietējiem tirgiem, radot konkurētspējīgas priekšrocības globālajā ekonomikā.

21. gadsimta apstrādes rūpniecībā arvien vairāk tiek ieviestas automatizācijas un robotikas tehnoloģijas, kas samazina cilvēka darba intensitāti un palielina ražošanas efektivitāti. Digitālā transformācija, tāda kā Industriālā revolūcija 4.0, maina veidu, kā notiek ražošana, ļaujot izmantot mākslīgo intelektu, mašīnmācību un IoT (*Internet of Things*) risinājumus ražošanas procesu optimizācijai un prognozēšanai.

## Nozares apakšsektori

Apstrādes rūpniecībā ir daudzveidīgi apakšsektori, katrs specializējies noteiktu preču ražošanā. Piemēram:

* Metālapstrāde — ražo metāla izstrādājumus, iekārtas, konstrukcijas, instrumentus un transportlīdzekļus.
* Ķīmiskā rūpniecība — ražo ķīmiskās vielas, zāles, plastmasas un citus sintētiskos materiālus.
* Pārtikas rūpniecība — pārstrādā lauksaimniecības produktus pārtikas un dzērienu ražošanā.
* Tekstilrūpniecība — ražo apģērbus un tekstilizstrādājumus.
* Elektronikas un tehnoloģiju ražošana — veido elektronikas iekārtas, datorus un citas augsto tehnoloģiju ierīces.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Apstrādes rūpniecība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
# Grenlandiešu valoda

| Grenlandiešu valoda *kalaallisut* |
| --- |
| Valodu lieto: | Grenlande |
| Pratēju skaits: | aptuveni 57 tūkstoši |
| Valodu saime: | eskimoaleutu  eskimosu   inuītu    **Grenlandiešu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Grenlande |
| Regulators: | *Oqaasileriffik* (Grenlandiešu valodas sekretariāts) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | kl |
| ISO 639-2: | kal |
| ISO 639-3: | kal |
|

**Grenlandiešu valoda** jeb **kalāhlisuta** (*kalaallisut*) ir eskimosu—aleutu valodu saimes valoda, kurā runā aptuveni 57 tūkstoši cilvēku. Vairums no tiem dzīvo Grenlandē, bet 2004. gadā aptuveni 13 tūkstoši šīs valodas pratēju dzīvoja Dānijā. Grenlandiešu valoda ir ļoti radniecīga citām inuītu valodām, kurās runā Kanādas ziemeļos dzīvojošie inuīti. Tā ir oficiālā Grenlandes valoda kopš 2009. gada jūnija.

No grenlandiešu valodas ar citu valodu starpniecību latviešu valodā aizgūti tādi vārdi kā iglu (sniega māja), anoraks (silta jaka ar kapuci) un kajaks (augšēji slēgta laiva).
# Džedzjana

|  |
| --- |
| **Džedzjanas province** |
| **浙江省** |
| —  **province**  —  |
| Džedzjanas provinces atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Handžou
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 101 800 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 54 426 891 |
|  - Blīvums | 534,6/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+8)
  |
| **Mājaslapa:** www.zj.gov.cn |
|  **Džedzjanas province Vikikrātuvē** |

**Džedzjanas province** (ķīniešu: 浙江省, piņjiņs: *Zhèjiāng Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Dzjansu, Aņhui, Dzjansji un Fudzjaņas provincēm, kā arī ar Šanhajas municipalitāti. Austrumos to apskalo Austrumķīnas jūra. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Handžou. 2010. gadā Džedzjanas provincē dzīvoja 54,4 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 99,2% ir haņi, 0,4% — še, 0,4% — citi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džedzjana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Juņnaņa[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Juņnaņa** |
| **云南省** |
| —  **Ķīnas province**  —  |
|  |
| Juņnaņas atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Kuņmina
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 394 100 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 45 966 239 |
|  - Blīvums | 116,6/km² |
| **Mājaslapa:** www.yn.gov.cn |
|  **Juņnaņa Vikikrātuvē** |

**Juņnaņas province** (vienkāršotā ķīniešu: 云南省, tradicionālā ķīniešu: 雲南省, piņjiņs: *Yúnnán Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm.

Province atrodas valsts dienvidos. Platības ziņā šī ir 8. lielākā province Ķīnā, taču atrodas tikai 12. vietā pēc iedzīvotāju skaita (2010. gadā Juņnaņas provincē dzīvoja 45,97 miljoni cilvēku); 67% iedzīvotāju ir haņi. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Kuņmina. Juņnaņa atrodas kalnainā apgabalā, lielākā daļa cilvēku dzīvo tās austrumos.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Juņnaņa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
* Zemūdens piramīdu noslēpums – kad un kas tās uzbūvēja?
# Karaspēks

Latvijas Nacionālo bruņoto spēku vienība 2014. gada Lāčplēša dienas parādē pie Brīvības pieminekļa
Valstis pēc aktīvo karavīru skaita (2009)
**Karaspēks** jeb **bruņotie spēki** ir militārs veidojums, kura uzdevums kara laikā ir pasargāt valsti no agresora. Savukārt agresors ar karaspēku veic uzbrukumus citām valstīm. Karaspēku parasti veido sauszemes bruņotie spēki, kara flote un gaisa spēki. Karaspēka mazākā vienība ir karavīrs, kuri parasti ir apvienoti lielākās vienībās, piemēram, divīzijā, korpusā, bataljonā un tā tālāk.

Vairākās valstīs armiju oficiāli sauc par sauszemes armiju, lai atšķirtu to no gaisa spēkiem proti, Francijā. Pašreizējā lielākā armija pasaulē pēc aktīvo karavīru skaita ir Tautas atbrīvošanas armija Ķīnā ar 2 250 000 aktīviem karavīriem un 800 000 rezerves personālu, kam seko Indijas armija ar 1 325 000 aktīviem karavīriem un 2 142 821 rezerves personālu.[*nepieciešama atsauce*]

## Vēsture

### Sparta

Spartas armija bija viena no senākajām zināmajām profesionālajām armijām. Zēni tika nosūtīti uz kazarmām pēc septiņu gadu vecuma apgūt karotprasmi. Trīsdesmit gadu vecumā viņi tika atbrīvoti no kazarmām un viņiem ļāva stāties laulībā un nodibināt ģimeni. Pēc tam vīrieši veltīja savu dzīvi karam līdz 60 gadu vecumam.

### Senā Roma

Romiešu armijas pirmsākumi bija pilsoņu armija republikā, kur karavīri bija bagāti pilsoņi, kuri paši spēja sevi apgādāt. Reformas aptuveni 115. gadā pirms Kristus padarīja armiju par profesionālu organizāciju, kas joprojām lielā mērā sastāvēja no pilsoņiem, kuri kalpoja nepārtraukti 25 gadus.

### Viduslaiku Eiropa

Agrajos viduslaikos katram aristokrātam bija pienākums atbildēt uz cīņas aicinājumu ar savu aprīkojumu un kareivjiem. Šī decentralizētā sistēma bija nepieciešama sakarā ar sabiedriskās kārtības laika daļu, bet var novest pie dažādiem spēkiem ar dažādu apmācību, aprīkojumu un spējām. Jo vairāk resursu aristokrātam bija, jo labāki bija viņa spēki.

### Jaunie laiki

Pirmajām nacionālajām valstīm trūka nepieciešamo līdzekļu, lai uzturētu pastāvīgu militāru spēku, tāpēc viņi mēdza nolīgt algotņus kalpošanai savās armijās kara laikā. Šādas algotņu armijas parasti veidojās konflikta beigu periodos, kad karotāji vairs nebija nepieciešami attiecīgo valstu valdībām.

### Jaunākie laiki

Iesaukšana ļāva Francijas Republikai veidot Lielo armiju, ko Napoleons Bonaparts nosauca par "tautu ar ieročiem", kas sekmīgi cīnījās pret Eiropas profesionālajām armijām.

Karaklausība, jo īpaši, ja dienesta karavīri tiek nosūtīti uz ārvalstu kariem, kas neietekmē nācijas drošību, demokrātijās ir vēsturiski bijusi ļoti politiski strīdīga.

Otrā pasaules kara laikā Kanādā bija politiski strīdi par iesaukšanu armijā. Tāpat 1960. gadu beigās vairākās valstīs parādījās masu protesti pret iesaukšanu cīņai Vjetnamas karā.

## Skatīt arī

* Valstu uzskaitījums pēc militārā personāla lieluma
* Valstu bez bruņotajiem spēkiem uzskaitījums
# Ķīnas Republikas karogs

Ķīnas Republikas karogs
**Ķīnas Republikas karogs** ir Ķīnas Republikas oficiāls simbols, kas sastāv no sarkana lauka ar zilu taisnstūri augšējā kreisajā stūrī, kurā atrodas balts saules simbols ar 12 stariem. Karogs simbolizē trīs tautas pamatprincipus: zilā krāsa pārstāv brīvību un taisnīgumu, baltā saule ar stariem — demokrātisko kārtību un neatlaidību, bet sarkanais fons — tautas vienotību un upurus revolūcijā.

Karogs tika oficiāli pieņemts 1928. gadā un kopš 1949. gada tiek lietots Taivānā, ko pēc Ķīnas pilsoņu kara beigām ieņēma Ķīnas Republikas valdība, atkāpjoties no kontinentālās Ķīnas pēc komunistu spēku uzvaras.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ķīnas Republikas karogs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Sirdarja

| Sirdarja |
| --- |
| **uzbeku: *Sirdaryo |
| **tadžiku: *Сирдарё |
| **kazahu: *Сырдария |
|  Sirdarja Tadžikistānā |
|  Sirdarjas tecējums kopā ar Narinu |
| **Satekupes** | Narina un Karadarja ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Arāla jūra ﻿ / ﻿ |
| **Baseina valstis** |  Kirgizstāna  Uzbekistāna  Tadžikistāna  Kazahstāna |
| **Caurteces valstis** |  Uzbekistāna  Tadžikistāna  Kazahstāna |
| **Garums** | 2212 km |
| **Vidējā caurtece** | 703 m³/s  |
| **Gada notece** | 28 km³  |
| **Baseina platība** | 219 000 km²  |
|  **Sirdarja Vikikrātuvē** |

**Sirdarja** (kazahu: *Сырдария*; tadžiku: *Сирдарё*; uzbeku: *Sirdaryo*; persiešu: سيردريا) ir upe Centrālāzijā. Upes vēsturiskais nosaukums ir **Jaksarta** (no sengrieķu: *ὁ Ιαξάρτης*), kas cēlies no senpersiešu valodas vārda *Yakhsha Arta* ("Liela pērļainā") kā norāde uz upes ūdens krāsu, bet viduslaiku islāma rakstos upei lietoja nosaukumu **Sajona** (سيحون) — viena no četrām Paradīzes upēm. (Amudarja līdzīgi tika saukta par Džahonu, kā vēl viena no četrām).

Nosaukums nāk no persiešu valodas un jau ilgi ir ticis lietots Austrumu pasaulē, bet Rietumu pasaulē ienācis samērā nesen. Pirms 20. gadsimta upi pazina pēc tās senajiem grieķu nosaukumiem. Tā iezīmēja Maķedonijas Aleksandra iekarojumu ziemeļu robežu. Grieķu vēsturnieki ir izteikuši apgalvojumu, ka šeit 329. gadā p.m.ē. viņš nodibināja pilsētu Aleksandrijas Eshātu (*Ἀλεξάνδρεια Εσχάτη* — 'Tālākā Aleksandrija') ar pastāvīgu garnizonu. Pilsētu tagad sauc par Hudžandu. Patiesībā viņš tikai pārsauca un iespējams, paplašinaja Kiropoles pilsētu, ko divus gadsimtus iepriekš dibināja Persijas karalis Kīrs Lielais.

Upe rodas, satekot Narinai un Karadarjai Fergānas ielejā Uzbekistānā. Tā plūst 2212 kilometrus uz rietumiem caur Tadžikistānu, Uzbekistānu un dienvidu Kazahstānu uz Arāla jūru. Sirdarja apūdeņo 800 000 kvadrātkilometru platību, bet ūdeni ņem ne vairāk kā 200 000 kvadrātkilometros. Tās notece ir samērā nelieli 28 kubikkilometri gadā — puse no tās "māsas" upes Amudarjas.

Savā tecējumā tā nodrošina ar ūdensapgādi pašu auglīgāko kokvilnas plantāciju reģionu Centrālāzijā pie Kokandas, Hudžandas, Kizilordas un Turkestānas pilsētām.

Visas upes plūsmas garumā plešas plaša kanālu sistēma. Daudzus no tiem uzcēla 18. gadsimtā uzbeku Kokandas hanistes laikā. Padomju Savienībā veiktā upes liela apjoma paplašināšana, lai apūdeņotu kokvilnas laukus, izraisīja ekoloģisku katastrofu, upei izžūstot pirms Arāla jūras sasniegšanas. Šobrīd tur uz dzīvi apmetušies miljoniem cilvēku un Kazahstānas un Uzbekistānas politisko režīmu dēļ nav skaidru risinājumu, kas ļautu šo situāciju labot.

## Skatīt arī

* Amudarja
* Arāla jūra

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sirdarja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)