Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kristofers Laksons[labot | labot pirmkodu]

| **Kristofers LaksonsChristopher Mark Luxon* |
| --- |
| Kristofers Laksons 2023. gadā |
|  |
|  |
|
42. Jaunzēlandes premjerministrs |
|  |
| **Amata sākums** 2023. gada 27. novembris |
| Vicepremjers (i) |
Vinstons Pīterss |
| Prezidents |
Čārlzs III |
| Priekštecis |
Kriss Hipkinss |
|  |
|
Jaunzēlandes Nacionālās partijas līderis |
|  |
| **Amata sākums** 2021. gada 30. novembris |
| Priekštecis |
Džūdita Kolinsa |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1970. gada 19. jūlijā  Kraistčērča, Jaunzēlande |
| Politiskā partija |
Jaunzēlandes Nacionālā partija |
| Bērni |
2 |
| Profesija |
politiķis, uzņēmējs |
| Augstskola |
Kenterberijas Universitāte |

**Kristofers Marks Laksons** (angļu: *Christopher Mark Luxon*; dzimis 1970. gada 19. jūlijā, Kraistčērčā, Jaunzēlandē) ir Jaunzēlandes politiķis un bijušais uzņēmējs, pašreizējais Jaunzēlandes premjerministrs (kopš 2023. gada 27. novembra).

Iepriekš Laksons bija uzņēmuma *Air New Zealand* izpilddirektors (2012–2019). Kopš 2020. gada viņš ir Jaunzēlandes Parlamenta deputāts, bet no 2021. gada — Nacionālās partijas līderis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kristofers Laksons.
* Official profile at Beehive.govt.nz
# Boeing

| *The Boeing Company* |
| --- |
|  |
| Galvenais birojs, Ārlingtonas apgabals, Virdžīnija |
| Tips |
publiska kapitālsabiedrība |
| Darbības joma | * aerokosmiskā ražošana
* militārā industrija
 |
| Dibināts |
1916. gada 15. jūlijā (kā *Pacific Aero Products Co.*) Sietla, Vašingtona, ASV |
| Dibinātājs |
Viljams Boings |
| Galvenais birojs | Ārlingtonas apgabals, Virdžīnija, ASV |
| Darbības zona |
globāli |
| Galvenās personas | * Deivs Kelouns (prezidents un izpilddirektors)
* Lerijs Kelners (priekšsēdētājs)
 |
| Produkti | * komerciālie lidaparāti
* militārie lidaparāti
* satelīti
* kosmiskie lidaparāti un mašīnas
 |
| Produkcija | * 380 komerciālie lidaparāti (2019)
* 229 militārie lidaparāti (2019)
* 2 satelīti (2019)
 |
| Pakalpojumi | * līzings
* atbalsta risinājumi
 |
| Ieņēmumi | ▲ 66,61 miljards US$ |
| Pamatdarbības ienākumi | ▼ −3,55 miljardi US$ |
| Neto ienākumi | ▼ −5,05 miljardi US$ |
| Aktīvi | ▼ 137,1 miljardi US$ |
| Kopkapitāls | ▼ −15,85 miljardi US$ |
| Darbinieki |
156 000 |
| Nodaļas | * *Boeing Commercial Airplanes*
* *Boeing Defense, Space & Security*
* *Boeing Global Services*
* *Boeing Capital*
 |
| Meitas uzņēmumi | * *Aurora Flight Sciences*
* *Aviall Services*
* *Boeing Aircraft Holding Company*
* *Boeing UK*
* *Boeing Defence UK*
* *Boeing Australia*
* *Boeing Canada*
* *Boeing India*
* *Boeing Japan*
* *Boeing Capital Corporation*
* *Boeing Commercial Space Company*
* *Jeppesen*
* *Continental data graphics*
* *Spectrolab*
* *Boeing Intelligence & Analytics*
* *ForeFlight*
* *Wisk Aero*
 |
| Tīmekļa vietne | boeing.com |
| **Atsauces:** |

The Boeing Company ir aviācijas, kosmiskās un militārās tehnikas kompānija.

To 1916. gadā dibinājis Viljams Boings. Centrālais birojs atrodas Čikāgā, ASV. *Boeing* ir liekākais aviācijas tehnikas ražotājs pasaulē pēc ienākumiem, noslēgtiem līgumiem un piegādēm, otrs lielākais aerokosmisko un aizsardzības sistēmu kontraktors pasaulē. Tiesa no 2009. gada Boeing savas līderpozīcijas nedaudz zaudē savam Eiropas konkurentam *Airbus*.

Kompānijas sastāvā ietilpst divas pamata struktūras: *Boeing Commercial Airplanes* (civilā aviācija) un *Integrated Defense Systems* (militārā produkcija). Tāpat vēl sastāvā ietilpst *Boeing Capital Corporation* (jautājumi par finanšu projektiem), *Shared Services Group* (infrastruktūras uzturēšana), un *Boeing Engineering, Operations & Technology* (izstrāde, iegūšana un padziļinātas inovatīvas tehnoloģijas).

Pamata ražošanas jaudas kompānijai ir izvietotas tādās pilsētās kā Sietla (Vašingtona), Sentluisa (Misūri).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Boeing.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Nensija Pelosi[labot | labot pirmkodu]

| **Nensija PelosiNancy Pelosi* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
ASV Pārstāvju palātas priekšsēdētāja |
|  |
| **Amatā** 2019. gada 3. janvāris — 2023. gada 3. janvāris |
| Priekštecis |
Pols Raians |
| Pēctecis |
Kevins Makartijs |
| **Amatā** 2007. gada 4. janvāris — 2011. gada 3. janvāris |
| Priekštecis |
Deniss Hasters |
| Pēctecis |
Džons Beiners |
|  |
|
ASV Pārstāvju palātas opozīcijas līdere |
|  |
| **Amatā** 2011. gada 3. janvāris — 2019. gada 3. janvāris |
| Priekštecis |
Džons Beiners |
| Pēctecis |
Kevins Makartijs |
| **Amatā** 2003. gada 3. janvāris — 2007. gada 3. janvāris |
| Priekštecis |
Diks Gephards |
| Pēctecis |
Džons Beiners |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1940. gada 26. martā  Baltimora, Mērilenda, ASV |
| Politiskā partija |
Demokrātiskā partija |
| Augstskola | *Trinity Washington University* |
| Paraksts |  |

**Nensija Pelosi** (angliski: *Nancy Patricia Pelosi*; dzimusi 1940. gada 26. martā kā *Nancy Patricia* *D'Alesandro*) ir amerikāņu politiķe, pārstāv Demokrātisko partiju.

Kopš 2019. gada ir pašreizējā ASV Pārstāvju palātas spīkere. Laikā no 2007. līdz 2011. gadam bija 60. Pārstāvju palātas spīkere, tādējādi viņa ir visu laiku augstākajā rangā bijusī politiķe ASV vēsturē. No 2011. līdz 2019. gadam bijusi ASV Pārstāvju palātas opozīcijas līdere.

Pārstāvju palātā N. Pelosi tika ievēlēta 1987. gadā pēc Salas Bērtones nāves. Laikā no 1987. gada 2. jūnija līdz 1993. gada 3. janvārim pārstāvēja Kalifornijas 5. apgabalu, kopš 1993. gada 3. janvāra — Kalifornijas 8. apgabalu. 108. un 109. Kongresa sasaukumu laikā N. Pelosi pildīja Pārstāvju palātas opozīcijas līderes amata pienākumus. Viņa ir pirmā sieviete, pirmā kaliforniete un pirmā itāļu amerikāniete, kas bijusi lielās partijas līdere Kongresā. Kad Demokrātu partija 2007. gadā ieguva vairākumu Pārstāvju palātā un 2009. gadā to palielināja N. Pelosi kļuva par apakšpalātas spīkeri 110. un 111. Kongresa sasaukumu laikā. 2011. gadā otrreiz kļuva par opozīcijas līderi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nensija Pelosi.
* Biogrāfija (angliski)
# Leksikogrāfija[labot | labot pirmkodu]

**Leksikogrāfija** (grieķu: *lexikon* — ‘vārdnīca’ + *graphō* — ‘rakstu’) ir termins, ko var attiecināt uz leksikonu jeb vārdnīcu sastādīšanas procesu (vārdu vākšana, sistematizēšana) un vārdnīcu izdošanu. Tāpat arī uz vārdnīcu literatūras kopumu kādā sfērā.

## Skatīt arī

* Leksika
* Leksikoloģija

## Atsauces
# Paleoaziātu valodas[labot | labot pirmkodu]

| Paleoaziātu valodas |
| --- |
| Ģeogrāfiskā izplatība |
Sibīrija, Krievijas Tālie Austrumi |
| Ģenētiskā klasifikācija |
Nav valodu saime |
| Atzari | * Čukotkas-Kamčatkas
* Jukagiru
* Nivhu
 |
| ISO 639-2 | -- |

**Paleoaziātu valodas**, arī **paleosibīrijas valodas**, ir Tālo Austrumu un Sibīrijas valodu grupa, kas nav savstarpēji ģenētiski saistītas (neveido klasisku valodu saimi), bet nepieder arī ne pie vienas no lielajām valodu saimēm. Tas ir kopnosaukums valodām, kas bija plaši izplatītas reģionā pirms tungusu-mandžūru un tjurku valodu ienākšanas.

Atkarībā no valodu klasifikācijas sistēmas, pie paleoaziātu valodām tiek pieskaitītas šādas mazās valodu saimes un izolētās valodas:

* Čukotkas-Kamčatkas valodas — iekļauj čukču, korjaku, aļutoru, kereku un itelmeņu valodas (ap 13 000 valodu pratēji).
* Jukagiru valodas — divas radniecīgas jukagiru valodas, ko prot ap 200 cilvēku.
* Nivhu valoda — izolēta valoda, ko prot ap 1000 cilvēku, galvenokārt nivhi Sahalīnas ziemeļos un Amguņas baseinā.

Paleoaziātu valodām reizēm pieskaitītās valodas un saimes:

* Ainu valoda — izolēta valoda, kas mūsdienās saglabājusies Hokaido salā Japānā un ko prot no 15 līdz 100 cilvēku. Lai arī šodien vairs nav izplatīta Krievijā (agrāk bija izplatīta Sahalīnā un Kuriļu salās), pēc pārējām pazīmēm atbilst paleoaziātu valodām.
* Jeņisejas valodas — mazā valodu saime, kurā šobrīd vienīgā dzīvā valoda ir ketu valoda, ko prot ap 550 cilvēku. Pēc vispārpieņemtās klasifikācijas mūsdienās tiek pieskaitīta Ziemeļamerikā izplatītajām nadenes valodām.
* Eskimosu-aleutu valodas — mazā valodu saime, kuras prot ap 85 000 cilvēku, no kuriem lielākā daļa dzīvo Ziemeļamerikā. Pie paleoaziātu valodām pieskaita krievu valodnieki.

## Paleosibīrijas valodu senie izplatības areāli

* Čukotkas-Kamčatkas valodas
* Itelmeņu valoda
* Aļutoru valoda
* Kereku valoda
* Jukagiru valodas
* Korjaku valoda
* Nivhu valoda
* Jeņisejas valodas
# Čuvašu valoda

| Čuvašu valoda *Чӑвашла*, *Čăvašla*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: /ʨəʋaʂˈla/ |
| Valodu lieto: |  Krievija  |
| Reģions: |  Čuvašija |
| Pratēju skaits: | 1 042 989 |
| Valodu saime: | Altajiešu  Tjurku   Oguru    **Čuvašu valoda**  |
| Rakstība: | Kirilica (čuvašu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Čuvašija (Krievija) |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | cv |
| ISO 639-2: | chv |
| ISO 639-3: | chv |
|

**Čuvašu valoda** (*Чăваш чĕлхи*) ir tjurku saimes valoda, kurā runā Krievijas vidusdaļā Pievolgā galvenokārt čuvaši. Tā ir vienīgā dzīvā oguru atzara valoda.

Čuvašu valoda ir oficiālā valoda Čuvašijas Republikā un tajā runā vairāk kā 1 miljons cilvēku.

## Stāvoklis

Tikai 86% etnisko čuvašu runā čuvašu valodā. Neskatoties uz to, ka čuvašu valoda tiek pasniegta skolās un zināmā mērā lietota plašsaziņas līdzekļos, tā ir atzīta par apdraudēto valodu, jo krievu valodai ir izteikti dominējošā loma visā čuvašu valodas lietošanas areālā. Astoņu gadu laikā (no 2002. līdz 2010. gadam), runātāju skaits samazinājās par ceturtdaļu.

## Alfabēts

Čuvašu valodas rakstība ir veidota uz kirilicas pamata ar vairākiem papildus pielāgotiem burtiem: Ӑ, Ӗ, Ҫ, Ӳ.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Ӑ ӑ | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё |
| Ӗ ӗ | Ж ж | З з | И и | Й й | К к | Л л | М м |
| Н н | О о | П п | Р р | С с | Ҫ ҫ | Т т | У у |
| Ӳ ӳ | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ |
| Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |  |  |  |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čuvašu valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

* Čuvašu-turku interneta vārdnīca
* Čuvašu-krievu vārdnīca
* Multivalodu čuvašu interneta vietne
* *Nutshell Chuvash*
* *Čuvašu tauta un valoda*
* Эктор Алос-и-Фонт. Оценка языковой политики в Чувашии
* 15 июня 2012 года в Чебоксарах состоялся пикет в защиту чувашского языка Arhivēts 2016. gada 26. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* Эктор Алос-и-Фонт, «Преподавание чувашского языка и проблема языкового поведения родителей», Чувашский государственный институт гуманитарных наук, 2015, Шупашкар.
* Скоро чувашский язык останется «какой-то культурной традицией»