Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Maui[labot | labot pirmkodu]

| Maui |
| --- |
| *Maui* |
| Maui piekraste |
| MauiMauiRādīt kartē "Havajas"Rādīt kartē "Klusais okeāns"Rādīt visas |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Havaju salas |
| Platība |
1883 km² |
| Garums |
64 km |
| Platums |
42 km |
| Augstākais kalns |
Haleakalā 3055 m |
| Administrācija |
|  ASV |
| Pavalsts |  Havajas |
| Lielākā pilsēta |
Kahului |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
164 221 (2021) |
| Blīvums |
62,5/km² |
| Pamatiedzīvotāji |
amerikāņi, havajieši |
|  **Maui Vikikrātuvē** |

**Maui** (angļu un havajiešu: *Maui*) ir ASV piederošā Havaju salu arhipelāga otra lielākā sala. Atrodas arhipelāga vidusdaļā, no Havajas dienvidaustrumos to atdala 47 km platais Alenuihāhā šaurums, no Kahoolaves dienvidrietumos — 11 km platais Alalākeiki šaurums, no Lanai rietumos — 14 km platais Auau šaurums, bet no Molokai ziemeļrietumos — 14 km platais Pailolo šaurums. Lielākā apdzīvotā vieta ir Kahului salas ziemeļu krastā.

Sala vulkāniskas izcelsmes, to veido divi vulkānu masīvi — 3055 m augstais aktīvais Haleakalā dienvidaustrumos un 1764 m augstais aprimušais Kahālāvai ziemeļrietumos. Vulkānus savieno 10 km plats zemesšaurums, kas faktiski ir vienīgā apdzīvotā un lauksaimniecībai izmantojamā teritorija. Salas dienvidaustrumos vulkāna nogāzē ierīkots Haleakalā nacionālais parks un vairāki rezervāti.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Maui.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Papuasi[labot | labot pirmkodu]

Papuass
**Papuasi** (angļu: *Papua*, cēlies no malajiešu: *papuah, pepuah* — ‘sprogains’) ir cilšu grupa, kas dzīvo Jaungvinejā, kā arī citās Melanēzijas salās un runā papuasu valodās. Tiek pieskaitīti pie Melanēzijas rases. Viņu galvenā nodarbošanās ir zemkopība, kas tomēr ir primitīva, piekrastē — arī zvejniecība.

Mūsdienās ar terminu "papuasi" visbiežāk apzīmē pamatiedzīvotājus Jaungvinejas iekšzemē (īpaši Papua Jaungvinejas un Indonēzijas Rietumjaungvinejas reģionos), kuri bieži joprojām dzīvo pašpietiekamās, tradicionālās kopienās, izmantojot medību, zvejas un lopkopības metodes.

## Ģenētiskā un antropoloģiskā izcelsme

Papuasi pieder pie Melanēzijas rases tipa, kas izveidojies kā sena austrumu cilvēku (Australoīdās rases) zara atzars. Viņu senči, saskaņā ar mūsdienu ģenētiskajiem un arheoloģiskajiem pētījumiem, iespējams, ieradās Jaungvinejas reģionā pirms 40 000 līdz 50 000 gadiem, migrējot no Āfrikas caur Dienvidaustrumāziju.

Viens no papuasu senču atzariem, saukts par papuasu ģenētisko substrātu, saglabā daudzas īpašības, kas liecina par ļoti senu nošķiršanos no citām cilvēku populācijām. Tāpat konstatēts arī deņisoviešu DNS pēdas papuasu genomā, kas norāda uz senām krustojuma epizodēm ar citiem cilvēkveidīgajiem.

## Valodu daudzveidība

Papuasu kultūras izcelsmi sarežģī arī ļoti liela valodu daudzveidība. Salā pastāv vairāk nekā 800 dažādu valodu, kas pieder pie t.s. papuasu valodu grupām — nevis vienas valodu saimes, bet daudzu dažādu, savstarpēji nesaistītu saimju kopuma. Tas padara Jaungvineju par vienu no valodnieciski visdaudzveidīgākajiem reģioniem pasaulē.

## Attiecības ar austroneziešiem

Aptuveni pirms 3–4 tūkstošiem gadu Jaungvinejas piekrastēs sāka ierasties austroneziešu tautas, kas ietekmēja daļu piekrastes papuasu kultūru, īpaši valodu un saimniecības ziņā. Tomēr iekšzemes augstienēs dzīvojošās papuasu grupas lielākoties saglabāja savu seno dzīvesveidu, valodas un ģenētisko identitāti.

## Atsauces
# Džaja

| Džaja |
| --- |
|  |
| Džaja |
| Augstums | 4884 m v.j.l. |
| Relatīvais augstums | 4884 m |
| Atrašanās vieta |  Indonēzija |
| Kalnu grēda | Maokes kalni |
| Pirmoreiz uzkāpts | 1936. gadā |
|  **Džaja Vikikrātuvē** |

**Džaja** (indonēziešu: *Puncak Jaya* — ‘Uzvaras kalns’), agrāk — **Karstensa piramīda** (nīderlandiešu: *Carstenszpyramide*), ir kalns Indonēzijas austrumos, Jaungvinejas salas un visas Okeānijas augstākā virsotne. Izvietojies salas rietumdaļā Maokes kalnu Sudirmana grēdā. 4884 m augstā Džaja ir Karstensa masīva augstākā virsotne; citas masīva virsotnes ir Samantri (4870 m), Nga Pulu (4863 m) un Austrumu Karstensa smaile (4808 m). Masīvs veidots galvenokārt no kristāliskajiem iežiem, līdz 3800 m augstumam klāts ar tropiskajiem mežiem. Līdz 20. gadsimta otrajai pusei kalna virsotni klāja ledāji un sniega līnija stiepās līdz 4400 m augstumam. Mūsdienās virsotne ir brīva no ledus un ledāji saglabājušies tikai kalna nogāzēs. Kalna masīvs, tāpat kā liela daļa Maokes grēdas 1919. gadā iekļauta Lorenca nacionālajā parkā.

Augstkalnes ap virsotni bija apdzīvotas jau pirms eiropiešu ierašanās un vietējie iedzīvotāji kalnu sauca par **Nemankavi(Nemangkawi)*. Eiropieši kalnu nodēvēja par Karstensa piramīdu par godu holandiešu jūrasbraucējam Janam Karstensonam, kurš kalnu un tā virsotni klājošos ledājus skaidrā dienā no piekrastes novēroja 1623. gadā. Novērojums neapstiprinājās vairāk kā divus gadsimtus un Karstensonu Eiropā izsmēja par pie Ekvatora redzēto ledu.

Kalna ledājus pirmais sasniedza holandiešu ceļotājs Hendriks Alberts Lorencs 1909. gadā. Jau 1919. gadā Nīderlandes Austrumindijas valdība ap kalnu izveidoja 3000 km² lielu Lorenca dabas pieminekli, kas vēlāk pārtapa par nacionālo parku.

Pirmo mēģinājumu uzkāpt kalna virsotnē veica holandiešu ekspedīcija Antona Koleina vadībā 1936. gadā. Tā kā nebija zināms, kura no trijām virsotnēm ir augstākā, tika nolemts uzkāpt visās. 5. decembrī tika uzveiktas Austrumu Karstensa smaile un Nga Pulu, bet nelabvēlīgie laika apstākļi neļāva uzkāpt Karstensa piramīdā. Tā kā tajā laikā kalna virsotnes klāja ievērojama ledus sega, tiek pieļauts, ka Nga Pulu tajā laikā bija masīva augstākā virsotne. Šobrīd augstākajā virsotnē Džajā pirmais uzkāpa austriešu alpīnists Heinrihs Harrers 1962. gadā kopā ar austrāliešu, jaunzēlandiešu un holandiešu komandu.

No 1965. līdz 1969. gadam kalns tika dēvēts pirmā Indonēzijas prezidenta Sukarno vārdā par **Sukarno kalnu(Puntjak Soekarno)*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džaja.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Īstā tabaka

| Īstā tabaka *Nicotiana tabacum* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Nakteņu rinda (*Solanales*) |
| Dzimta | Nakteņu dzimta (*Solanaceae*) |
| Ģints | Tabakas ģints (*Nicotiana*) |
| Suga | Īstā tabaka (*N. tabacum*) |
|  |
|  **Īstā tabaka Vikikrātuvē** |

**Īstā tabaka** (latīņu: *Nicotiana tabacum*) ir nakteņu dzimtas augs, kas satur nikotīnu. Auga dabiskais izplatības arēals ir Bolīvijā, tas ir viengadīgs vai daudzgadīgs augs un savvaļā aug galvenokārt sezonāli sausajā tropu biotopos. To izmanto kā indi, zāles un bezmugurkaulnieku barību, to komerciāli audzē visur pasaulē. Notiek pētījumi par tā izcelsmi savvaļā, taču tiek uzskatīts, ka īstā tabaka ir sugu *Nicotiana sylvestris*, *Nicotiana tomentosiformis* un iespējams *Nicotiana otophora* hibrīds. Šī ir visbiežāk audzētā no visām tabakas ģints sugām, augs tiek audzēts komerciāli, lai tā lapas pārstrādātu tabakā.

## Atsauces
# Neatkarība

Atjaunotais Lietuvas valsts neatkarības piemineklis Ukmerģē
**Neatkarība** ir stāvoklis, kad valstij, tautai vai organizācijai ir pašnoteikšanās, pašpārvalde, tā nav citas, augstākas varas pakļautībā. Neatkarības iegūšana bieži nozīmē veiksmīgi izcīnītu atdalīšanos, un tāpēc tiek svinēta. Neatkarības iegūšanas datums parasti ir datums, kopš kura valsts ir suverēna, bet var arī nozīmēt kādu nozīmīgu datumu nācijas veidošanā — dibināšanu, apvienošanu, vai būtisku valsts varas maiņu. Šajā datumā parasti ir neatkarības diena.

Ar neatkarību saprot arī patstāvību, piemēram, persona neatrodas citu pakļautībā, pati pieņem lēmumus. Tiesvedībā neatkarība ir viens no tiesnešu darbības principiem. Tas nozīmē, ka tiesneši lemjot lietas balstās tikai uz likumu, faktiskajiem lietas apstākļiem un personisko pārliecību, nepieļaujot iejaukšanos no malas. Tiesību aktos noteiktas šī principa garantijas, kā arī atbildība par attiecīgā principa pārkāpšanu.

## Suverenitāte

Saistībā ar valsts neatkarību tiek lietots juridisks jēdziens ‘suverenitāte’. Pasaulē ir aptuveni 200 suverēnas valstis. Precīzs skaits nav noteikts, jo dažas valstis nav pilnībā starptautiski atzītas. Apvienoto Nāciju Organizācijā ir 193 dalībvalstis. ANO dalībvalsts nav Vatikāns un vēl vairākas valstis, kuru statuss ir nenoteikts, diskutabls, piemēram, Kosova, kuru Latvija ir starptautiski atzinusi, bet citas valstis nav atzinušas.

Neatkarīgām valstīm raksturīga ir pašpārvalde, zeme un iedzīvotāji, kas šajā zemē dzīvo. Pašpārvalde neatkarīgi no citām valstīm pieņem lēmumus, kas attiecas uz konkrētas valsts iedzīvotājiem.

### Autonomija

Vairākām zemēm, teritorijām ir noteikta autonomija, kas paredz daļēju neatkarību un līdz ar to noteiktās sfēras var lēmumus pieņemt paši. Autonomās zemēs likumi var atšķirties no pārējās valsts likumiem.

## Patstāvība

Personas vai organizācijas patstāvība lielā mērā ir atkarīga no brīvības. Jo lielāka brīvība tiek dota, jo lielākas iespējas personai, organizācijai pieņemt lēmumus, neatkarīgi no citiem. Lēmumu pieņemšanu lielā mērā ietekmē likumdošanas vara. Neatkarība tiek skaidrota arī kā darbība, kuru neietekmē apkārtējā vide, sabiedrība, tās domas.

## Neatkarība zinātnē

Zinātnē par neatkarību sauc kāda lieluma nesaistību ar citu lielumu vai stāvokli. Neatkarīgais lielums ir tāds parametrs, kuru pētījumā vai eksperimentā maina, lai pētītu kādu citu lielumu, parādību vai procesu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Neatkarība.
* Elvita Rudzāte. «Kas ir neatkarība?». Domatajs.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 13. oktobrī.
* «What is Independence?» (angļu). Study.com. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 13. oktobrī.
* «Independence» (angļu). Quora.
# Lāslo Čehs[labot | labot pirmkodu]

**Lāslo ČehsCseh László*|  |
| Personas dati |
| Dzimis |
1985. gada 3. decembrī  Ungārija |
| Augums | 188 cm |
| Svars | 82 kg |
| Profesionālā informācija |
| Pārstāvētā valsts |  Ungārija |
| Sporta veids |
Peldēšana |
| Veidi |
Kompleksais stils, tauriņstils, peldēšana uz muguras |
| Klubs | *Köbánya Sport Club* |
| Olimpisko spēļu informācija |
| Dalības reizes |
5 (2004, 2008, 2012, 2016, 2020) |
|

Medaļas[paslēpt]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **Olimpiskās spēles** | 0 | 4 | 2 |
| **Pasaules čempionāts garajā baseinā** | 2 | 5 | 5 |
| **Pasaules čempionāts īsajā baseinā** | 0 | 2 | 2 |
| **Eiropas čempionāts garajā baseinā** | 14 | 4 | 5 |
| **Eiropas čempionāts īsajā baseinā** | 19 | 3 | 3 |

 |

 |

**Lāslo Čehs** (ungāru: *Cseh László*; dzimis 1985. gada 3. decembrī) ir ungāru peldētājs, specializējies kompleksajā stilā, tauriņstilā un peldēšanā uz muguras.

Piecas reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs (2004, 2008, 2012, 2016, 2020). 2004. gadā Atēnās izcīnījis bronzas medaļu 400 m kompleksajā stilā, 2008. gadā Pekinā izcīnīja trīs sudraba medaļas — 200 m tauriņstilā, 200 m un 400 m kompleksajā stilā —, 2012. gadā Londonā — 200 m kompleksā stila peldējumā, 2016. gadā Riodežaneiro izcīnīja sudrabu 100 m tauriņstilā. Pasaules čempionātā garajā baseinā izcīnījis divas uzvaras (400 m kompleksajā stilā un 200 m tauriņstilā), sešas sudraba un piecas bronzas medaļas. Eiropas čempionātā garajā baseinā izcīnījis 14 zelta medaļas.

Viņam ir piederējuši vairāki pasaules rekordi.

Arī viņa tēvs Lāslo Čehs vecākais bijis peldētājs, divas reizes piedalījies olimpiskajās spēlēs.

## Ārējās saites

* *Olympedia* profils (angliski)
* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *World Aquatics* profils (angliski)
* *Swimrankings* profils (angliski)
* *SwimSwam* profils (angliski)
# Divali[labot | labot pirmkodu]

Divali svētku uguņošana Indijā
**Divali** (*Diwali*) ir hinduisma gaismu svētki, kas tiek atzīmēti katru gadu rudenī. Vieni no populārākajiem svētkiem hinduismā, Divali simbolizē "gaismas uzvaru pār tumsu, labā uzvaru pār ļauno un zināšanu uzvaru pār nezināšanu". "Gaisma" ir zināšanu un apziņas metafora.

Svinību laikā visas mājas, veikali, biroju ēkas tiek spilgti izgaismotas. Gatavošanās un festivāla rituāli ilgst piecas dienas, svētku kulminācija ir trešā diena, kas sakrīt ar tumšāko nakti hinduisma Saules-mēness kalendāra mēnesī kartikā. Svētku festivāls ir oficiāla brīvdiena vairākās valstīs, tai skaitā Indijā, Nepālā, Mjanmā, Šrilankā.

## Svinību datuma noteikšana

Pēc hinduistu kalendāra Divali vienmēr sākas jaunā Mēness fāzē kartika mēneša 15. dienā.
Pēc Gregora kalendāra Divali iekrīt laikposmā starp oktobra vidu un novembra vidu:

* 2020. gadā: sestdien, 14. novembrī
* 2021. gadā: ceturtdien, 4. novembrī
* 2022. gadā: pirmdien, 24. oktobrī
* 2023. gadā: svētdien, 12. novembrī
* 2024. gadā: piektdien, 1. novembrī
* 2025. gadā: otrdien, 21. oktobrī

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Divali.
* un  *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
# Singapūras Grand Prix

Singapūras *Grand Prix*|  Marinas līča ielu trase |
|  |
| Informācija par trasi |
| Apļi |
61 |
| Trases garums |
5,065 km |
| Sacīkstes garums |
308,703 km |
| Visvairāk uzvaras (pilots) |  Sebastiāns Fetels (5) |
| Visvairāk uzvaras (komanda) |  Mercedes (4),  Ferrari (4) |
| Pēdējā sacīkste (2023)
 |
| *Pole position* |
| * Karloss Sainss jaunākais
* Ferrari
* 1:30.984
 |
| Goda pjedestāls |
| * + **1.**  Karloss Sainss jaunākais
	+ Ferrari
	+ 1:46:37.418
 |
| Ātrākais aplis |
| * Luiss Hamiltons
* Mercedes
* 1:35.867
 |
|  |

**Singapūras *Grand Prix (angļu: *Singapore Grand Prix*) ir ikgadēja *Formula 1* *Grand Prix* izcīņa, kas notiek Singapūrā, Marinas līča ielu trasē. 2008. gada sezonas Singapūras *Grand Prix* bija pirmās nakts sacīkstes *F1* čempionāta vēsturē.

20. gadsimta sešdesmitajos un septiņdesmitajos gados ar Singapūras GP nosaukumu apzīmēja sacīksti Tomsona ceļa trasē, kurā agrāk norisinājās Malaizijas GP. Pirmais Singapūras *Grand Prix* uzvarētājs bija spānis Fernando Alonso. Savukārt veiksmīgākais pilots Singapūras lielās balvas izcīņā ar četrām uzvarām ir vācietis Sebastiāns Fetels. pašreizējais Singapūras *Grand Prix* aizstāvošais uzvarētājs ir vācietis Niko Rosbergs.

Singapūres Trase 2019. gadā
## Uzvarētāji

### Vairākkārtējie uzvarētāji (piloti)

| U. | Pilots | Gadi |
| --- | --- | --- |
| 5 |  Sebastiāns Fetels | 2011, 2012, 2013, 2015, 2019 |
| 4 |  Luiss Hamiltons | 2009, 2014, 2017, 2018 |
| 3 |  Greiems Lorenss | 1969, 1970, 1971 |
| 2 |  Fernando Alonso | 2008, 2010 |
| 1 |  Niko Rosbergs | 2016 |

### Vairākkārtējie uzvarētāji (komandas)

| U. | Komanda | Gadi |
| --- | --- | --- |
| 5 |  Ferrari | 1970, 2010, 2015, 2019, 2023 |
| 4 |  Mercedes | 2014, 2016, 2017, 2018 |
|  Red Bull | 2011, 2012, 2013, 2022 |
| 2 |  McLaren | 1969, 2009 |

### Saraksts

Minēti tikai uzvarētāji tajos *Grand Prix*, kas aizvadīti F1 sezonu ietvaros.

| Gads | Pilots | Konstruktors | Vieta | Ziņojums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2023 |  Karloss Sainss jaunākais | Ferrari | Singapūra | Ziņojums |
| 2022 |  Serhio Peress | Red Bull Racing—RBPT | Singapūra | Ziņojums |
| 2021 | Nenotika COVID-19 pandēmijas dēļ |  |  |
| 2020 | Nenotika COVID-19 pandēmijas dēļ |  |  |
| 2019 |  Sebastiāns Fetels | Ferrari | Singapūra | Ziņojums |
| 2018 |  Luiss Hamiltons | Mercedes | Singapūra | Ziņojums |
| 2017 |  Luiss Hamiltons | Mercedes | Singapūra | Ziņojums |
| 2016 |  Niko Rosbergs | Mercedes | Singapūra | Ziņojums |
| 2015 |  Sebastiāns Fetels | Ferrari | Singapūra | Ziņojums |
| 2014 |  Luiss Hamiltons | Mercedes | Singapūra | Ziņojums |
| 2013 |  Sebastiāns Fetels | Red Bull-Renault | Singapūra | Ziņojums |
| 2012 |  Sebastiāns Fetels | Red Bull-Renault | Singapūra | Ziņojums |
| 2011 |  Sebastiāns Fetels | Red Bull-Renault | Singapūra | Ziņojums |
| 2010 |  Fernando Alonso | Ferrari | Singapūra | Ziņojums |
| 2009 |  Luiss Hamiltons | McLaren-Mercedes | Singapūra | Ziņojums |
| 2008 |  Fernando Alonso | Renault | Singapūra | Ziņojums |

## Skatīt arī

* F1 Grand Prix saraksts

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Žetuliu Vargass

| **Žetuliu VargassGetúlio Vargas* |
| --- |
| 1930. gadā |
|  |
|  |
|
Brazīlijas prezidents |
|  |
| **Amatā** 1930. gada 3. novembris — 1945. gada 29. oktobris |
| Priekštecis |
militāra hunta |
| Pēctecis |
Žuzē Liņariss |
| **Amatā** 1951. gada 31. janvāris — 1954. gada 24. augusts |
| Priekštecis |
Euriko Dutra |
| Pēctecis |
Kafē Fiļu |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1882. gada 19. aprīlī  Sanborža, Riugrandi du Sula, Brazīlijas Impērija (tagad  Brazīlija) |
| Miršanas dati |
1954. gada 24. augustā (72 gadu vecumā)  Riodežaneiro, Brazīlija |
| Paraksts |  |

**Žetuliu Dornelizs Vargass** (portugāļu: *Getúlio Dornelles Vargas*; dzimis 1882. gada 19. aprīlī, miris 1954. gada 24. augustā) bija Brazīlijas valstsvīrs. No 1930. līdz 1945. gadam un no 1951. līdz 1954. gadam viņš bija Brazīlijas prezidents. Šis periods tiek saukts par Vargasa ēru.

Pirmās prezidentūras laikā Žetuliu Vargass piekopa autoritāru politiku, beidza pastāvēt Brazīlijas Pirmā Republika un sākās Vargasa ēra. 1937. gadā Vargass atlaida Kongresu un pasludināja *Estado Novo* diktatūras sākumu. Šajā laikā viņš centās modernizēt valsti, ieviešot sociālas un ekonomiskas reformas, kas uzlabotu strādnieku stāvokli un rūpniecību. 1945. gadā Žetuliu Vargass tika gāzts militārā apvērsumā. 1951. gadā viņš atkal tika ievēlēts par Brazīlijas prezidentu. 1954. gadā, reaģējot uz politisko spriedzi un apsūdzībām, Žetuliu Vargass izdarīja pašnāvību nošaujoties.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Žetuliu Vargass.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Ancirabe

| Ancirabe  |
| --- |
| pilsēta |
| *Antsirabe* |
|  |
| Iela Ancirabē |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Ancirabe |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Madagaskara |
| Reģions |
Vakinankaratra |
| Dibināta |
1872. gadā |
| Platība |
|  • Kopējā |
144 km2 |
| Augstums |
1 500 m |
| Iedzīvotāji
(2018) |
|  • kopā |
265 018 |
|  • blīvums |
1 293,4/km² |
| Laika josla |
EAT (UTC+3) |
|  **Ancirabe Vikikrātuvē** |

**Ancirabe** (malgašu: *Antsirabe*) ir trešā lielākā Madagaskaras pilsēta, Vakinankaratras reģiona administratīvais centrs. Izvietojusies valsts vidienē Ankaračas kalnos 160 km uz dienvidiem no galvaspilsētas Antananarivu, ar ko savienota ar dzelzceļu. Tekstilrūpniecības un pārtikas rūpniecības uzņēmumi.

## Vēsture

1868. gadā apvidū ieradās norvēģu misionāri, kas salīdzinoši vēsākā valdošā klimata dēļ šeit 1872. gadā kā kalnu atpūtas centru nodibināja apmetni. Pilsētas nosaukums tulkojumā no malgašu valodas nozīmē ‘Vieta, kur daudz sāls’. 1917. gadā šeit atvērta termālā minerālūdens dziednīca, tāpēc franči pilsētu sauca par «Malgašu Višī».

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ancirabe.
# Valūtas kurss[labot | labot pirmkodu]

Dažādas valūtas — ASV dolārs, eiro un Rumānijas leja
**Valūtas kurss**, arī **naudas kurss**, **maiņas kurss**, ir valūtas cena, kas izteikta citu valstu naudas vienībās. Valūtas kurss var mainīties katru dienu ekonomisko faktoru vai, piemēram, valūtas intervences rezultātā, tādēļ ir divi naudas maiņas modeļi. Viens no tiem ir peldošais kurss, kas ir atkarīgs no valūtas pieprasījuma un piedāvājuma, bet otrs ir fiksētais valūtas kurss, kur valūta tiek mainīta pret citu noteiktu valūtu ar noteiktu likmi, piemēram, Latvijas bijušās naudas vienības lats kurss bija piesaistīts eiro ar fiksētu likmi, tas ir, 1 eiro bija 0,7028 lati.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Valūtas kurss.
* «Exchange rate» (angļu). Encyclopedia Britannica.
# Pirātisms[labot | labot pirmkodu]

Tradicionālais pirātu karogs *Jolly Roger*
**Pirātisms** (grieķu: *πειρατεία*, *peirateía*) ir kuģu laupīšana un krimināla vardarbība jūrā vai uzbrukumi piekrastes apdzīvotajām teritorijām ar nolūku iegūt laupījumu. Saskaņā ar mūsdienu starptautiskajiem likumiem, par pirātismu sauc tikai uzbrukumus atklātā jūrā. **Pirāti** ir jūras (vai upes) laupītāji.

Pirātisma vēsture sākās gandrīz vienlaicīgi ar kuģniecības sākumu. Vēlāk pasaules lielvaras, īpaši pēc Lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem, pirātismu izmantoja savās interesēs, lai kaitētu citu valstu kuģiem un nebūtu jānonāk līdz savstarpējām jūras kaujām. Mūsdienās pirātisms ir visizplatītākais Āfrikas un Dienvidaustrumāzijas piekrastē. 2010. gadā 259 (58,2%) no 445 reģistrētajiem pirātu uzbrukumiem bija tieši Āfrikas piekrastē. Pastiprināta pasaules uzmanība ir pievērsta pirātismam Somālijas piekrastē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pirātisms.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)