Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Beludžistāna

| Beludžistāna بلۏچستان |
| --- |
| Reģions |
|  |
|  |
|  Beludžistāna ir iekrāsota rozā krāsā |
| Valstis | * Afganistāna
* Irāna
* Pakistāna
 |
| Iedzīvotāji
(2013) |
|  • kopā |
apmēram 18–19 miljoni |
| Demogrāfija |
|  • Etniskās grupas |
Beludži, Puštuni, Gurdžari, Hazareji, Sindhi, Sarakai |
|  • Valodas |
Beludžu valoda *Arī: Brahuju valoda, Džagali valoda, Devari valoda, Puštu, Sindhu valoda, Saraiki valoda, Dari, Persiešu valoda, Ketrani valoda, Urdu* |
|  |
| Lielākās pilsētas |

Saraksts
* Kveta
 Harāna
 Turbata
 Zāhedāna
 Huzdāra
 Zarandža
 Utāla
 Īrānšāra
 Dera Allahjāra
 Sibi
 Kalāta
 Dera Muraddžamali
 Dera Buti
 Gvadāra
 Žoba
 Čabahāra
 Nuški
 |
|  **Beludžistāna Vikikrātuvē** |

**Beludžistāna** (beludžu: بلوچستان‬, *Balōčistān*) ir sauss, tuksnešains un kalnains reģions Irānas augstkalnē. Pakistānas teritorijā atrodas Beludžistānas province, Irānā tā ir lielākā daļa no Sīstānas un Beludžistānas ostāna, bet Afganistānā daļa no dienvidu vilajetiem. Dienvidos reģionu apskalo Arābijas jūra un Omānas līcis. Reģionā lielākoties dzīvo beludži un puštuni. Kopējais reģiona iedzīvotāju skaits tiek lēsts no 18 līdz 19 miljoniem. Lielākās pilsētas ir Kveta, Zāhedāna, Īrānšahra, Turbata, Khuzdāra, Čamana.

## Atsauces
# Itālijas sarene

| Itālijas sarene *Setaria italica* |
| --- |
| Itālijas sarene (*Setaria italica*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Tips | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Graudzāļu rinda (*Poales*) |
| Dzimta | Graudzāļu dzimta (*Poaceae*) |
| Ģints | Sarenes (*Setaria*) |
| Suga | Itālijas sarene (*Setaria italica*) |
|  |
|  **Itālijas sarene Vikikrātuvē** |

*Setaria italica*
**Itālijas sarene** (latīņu: *Setaria italica*) ir graudzāļu dzimtas suga, kas ir sastopama Eirāzijas subtropu un mērenās klimata joslas dienviddaļā. Piemērotā klimatā tā tiek plaši kultivēta graudu ieguvei. Vecākās liecības par sugas audzēšanu tika atrastas senajā Huanhe tecējumā Ķīnā — izmantojot radioaktīvo oglekļa datēšanu, tika aprēķināts, ka atradnes vecums ir vairāk nekā 8000 gadu pirms mūsu ēras.

Latvijā suga ir sastopama ļoti reti, tā ir uzskatāma kā adventīvs (ievazāts) augs vai dārzbēglis, kuru dekoratīvo īpašību dēļ dažreiz kultivē apstādījumos.

## Atsauces
# Namcho

| Namcho |
| --- |
|  |
| Namcho ainava |
| Namcho satelītaina |
|  |
| Atrodas |  Ķīna |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
2470 km2 |
| Lielākais garums |
70 km |
| Lielākais platums |
30 km |
| Vidējais dziļums |
3 m |
| Lielākais dziļums |
125 m |
| Tilpums |
0,77 km3 |
| Augstums v.j.l. |
4718 m |
| Izteka |
beznoteces |
| Sateces baseins |
10 610 km2 |
| Baseina valstis |
Ķīna |
| Salas |
5 |
| NamchoRādīt kartē "Ķīna"NamchoRādīt kartē "Tibeta" |
|  **Namcho Vikikrātuvē** |

**Namcho** (tibetiešu: གནམ་མཚོ་, *Nam Co* — ‘Debesu ezers’; ķīniešu: 納木錯, *Nàmù Cuò*) ir liels augstkalnu sālsezers Tibetas centrālajā daļā, ap 420 km ziemeļrietumos no Lhasas. Pasaulē augstākais lielais ezers. Viens no diviem galvenajiem svētajiem tibetiešu ezeriem.

Svētā klints netālu no Tašidaras klostera (2005)
Namcho tiek uzskatīts par vienu no krāšņākajām vietām šajā Tibetas daļā; ezers ir neparastā, koši zilā krāsā. Tikai 5 mēnešus gadā nav aizsalis. Ezera apkaimē daba maz pārveidota, šeit nenotiek aktīva saimnieciskā darbība, izņemot lopu ganīšanu. Lielais lopu skaits ezera apkaimē rada galvenās vides problēmas — piesārņojumu ar barības vielām. Ezers esot bagāts ar zivīm, taču aktīva zvejniecība ezera svētuma dēļ šeit nenotiek. Aizvien populārāks tūrisma objekts.

Ap ezeru redzamas daudzas īpatnējas, stāvas klintis, no kurām dažas atgādina koku stumbrus, citas — milzu statujas. Ap ezeru daudz alu, tai skaitā ar stalaktītiem. Pēdējā laikā ezera līmenis krītas.

Ezera apkaimē atrodas svētceļnieku alas, kas jau gadsimtiem ilgi ir Tibetas svētceļotāju ceļojumu mērķis. Ezera dienvidaustrumu piekrastē atrodas Tašidaras klosteris. Daudz svētvietu, tai skaitā ar petroglifiem. 2005. gadā līdz ezeram izbūvēts asfaltēts ceļš no Lhasas.

Ezera apkaimē ļoti nepastāvīgs klimats, bieži notiek sniega vētras.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Namcho.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Nama ezera apkaimes petroglifu attēli
# Lūzuma zona

Sanandreasa lūzuma zona Kalifornijā.
**Lūzuma zona**, **lūzuma līnija** vai vienkārši **lūzums** ģeoloģijā ir teritorija starp divām tektoniskajām plātnēm, kur savstarpēji šīs plātnes mijiedarbojas. Tieši lūzuma zonās visbiežāk notiek zemestrīces.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lūzuma zona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Harbina[labot | labot pirmkodu]

| Harbina  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 哈尔滨 |
|  |
|  |
| HarbinaRādīt kartē "Ķīna"HarbinaRādīt kartē "Heilundzjana" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Ķīna** |
| Province |
Heilundzjana |
| Centrs |
Sunbei |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

9; 2; 7
* Daoli
* Naņgana
* Daovai
* Pinfana
* Sunbei
* Sjanfana
* Hulaņa
* Ačena
* Šuančena
* ------------
* Šandži
* Učana
* ------------
* Ilaņa
* Fandžena
* Biņa
* Bajaņa
* Mulaņa
* Tunhe
* Jaņšou
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
53 068 km2 |
|  • urbānā teritorija |
609 km2 |
| Augstums |
150 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
10 009 854 |
|  • blīvums |
200,4/km² |
|  • urbānā teritorija |
4 596 313 |
|  • urbānais blīvums |
7 547,3/km² |
| Laika josla |
Ķīnas standarta laiks (UTC+8) |
| Pasta indeksi | 150000 |
| Tālruņu kods |
451 |
| Mājaslapa | www.harbin.gov.cn |
|  **Harbina Vikikrātuvē** |

**Harbina** (vienkāršotā ķīniešu: 哈尔滨, tradicionālā ķīniešu: 哈爾濱, piņjiņs: *Hā'ěrbīn*, mandžūru: ᡥᠠᠯᠪᡳᠨ, *Halbin* — ‘vieta tīklu žāvēšanai’) ir pilsēta Ķīnā, Heilundzjanas provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta tajā. Tāpat tā ir 10. apdzīvotākā pilsēta valstī. Saskaņā ar 2010. gada Ķīnas tautas skaitīšanas datiem, Harbinā dzīvo apmēram 10,6 miljoni cilvēku. Tas ir Ķīnas ziemeļaustrumu politiskais, ekonomiskais, zinātniskais, kultūras un komunikāciju centrs. Harbinā parasti novērojamas skarbas un aukstas ziemas, tāpēc to bieži sauc par "ledus pilsētu".

## Vēsture

Harbinas pilsētu izveidoja 1898. gadā kā vienu no Austrumķīnas dzelzceļa maģistrāles mezgla stacijām Mandžūrijā. Pēc Krievijas pilsoņu kara šeit patvērās daļa no krievu emigrantiem, kas padarīja Harbinu par krievu trimdas centru Ķīnā, pēc 1932. gada Japānas vasaļvalstī Mandžukuo. Pēc Mandžūrijas operācijas un Japānas kapitulācijas 1945. gadā Harbinu okupēja Sarkanā armija, Baltās kustības dalībniekus deportēja un ieslodzīja Gulaga nometnēs Padomju Savienības teritorijā. 1946. gada aprīlī varu pārņēma Ķīnas varas iestādes. 1952. gadā notika pilsētā palikušo krievu repatriācija uz dzimteni. Mūsdienās tai ir nozīmīga loma Ķīnas un Krievijas tirdzniecības sakaros. Ziemā pilsētā atrodas ledus skulptūras. Viena no Harbinas sadraudzības pilsētām ir Daugavpils.

## Skatīt arī

* Harbinas latviešu kolonija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Harbina.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Šaņdunas pussala

| Šaņdunas pussala |
| --- |
|
山东半岛 |
|  |
| Šaņdunas pussalaRādīt kartē "Ķīna"Šaņdunas pussalaRādīt kartē "Šaņduna" |
| Ģeogrāfija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
73 000 km² |
| Garums |
350 km |
| Augstākais kalns |
Laošaņs 1190 m |
| Administrācija |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Šaņduna |
| Lielākā pilsēta |
Cjindao, Jaņtai |
| Demogrāfija |
| Pamatiedzīvotāji |
ķīnieši |
|  **Šaņdunas pussala Vikikrātuvē** |

**Šaņdunas pussala** (ķīniešu: 山东半岛, *Shāndōng Bàndǎo*) atrodas Ķīnas austrumos, Šaņdunas provincē, izvirzoties starp Bohai jūru ziemeļos un Dzelteno jūru austrumos un dienvidos. Pussalas platība ir ap 73 000 km² un tajā dzīvo vairāk nekā 30 miljoni cilvēku, galvenokārt lielākajās pilsētās, piemēram, Cjindao un Jaņtai.

Vēsturiski Šaņdunas pussala bijusi dažādu lielvaru interešu objekts — 19. un 20. gadsimtā tā nonāca Vācijas un vēlāk Japānas kontrolē. Mūsdienās tā ir viena no ekonomiski attīstītākajām Ķīnas daļām ar spēcīgu rūpniecību, ostām un tūrisma nozari.

## Ekonomika

Šaņdunas pussala ir viens no ekonomiski attīstītākajiem reģioniem Ķīnā, pateicoties tās stratēģiskajai atrašanās vietai un spēcīgajai industriālajai bāzei. Galvenās nozares ietver kuģubūvi, naftas pārstrādi, ķīmisko rūpniecību, elektroniku, automobiļu ražošanu un pārtikas rūpniecību. Cjindao ir pazīstama arī ar alus ražošanu (*Tsingtao* zīmols) un progresīvu tehnoloģiju attīstību.

Pussalā atrodas vairākas lielas ostas:

* Cjindao osta — viena no lielākajām un noslogotākajām ostām Ķīnā, svarīgs loģistikas centrs ar modernu konteineru termināli, kas apkalpo kravas no visas pasaules.
* Jaņtai osta — nozīmīgs jūras transporta mezgls, kas apkalpo gan kravu, gan pasažieru pārvadājumus, īpaši ar Dienvidkoreju un Japānu.
* Veihai osta — atrodas piekrastes pilsētā Veihai un ir svarīga gan tirdzniecībai, gan zvejniecībai, kā arī tūrisma nozarei.
* Židžao osta — strauji augoša osta, kas specializējas akmeņogļu, graudu un naftas produktu pārkraušanā, būtiska izejvielu transportam.
* Dongjinas osta — svarīgs loģistikas punkts reģiona rūpniecības un enerģētikas sektoram.

Lauksaimniecība pussalā ir attīstīta, īpaši augļkopība un jūras velšu audzēšana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šaņdunas pussala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Jandžou

| Jandžou  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 扬州 |
|  |
|  |
| JandžouRādīt kartē "Ķīna"JandžouRādīt kartē "Dzjansu" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Dzjansu |
| Centrs |
Haņdzjana |
| Rajoni; pilsētas; apriņķis |

3; 2; 1
* Guanlina
* Haņdzjana
* Dzjandu
* -----------
* Idžena
* Gaojou
* -----------
* Baojina
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
6 678 km2 |
|  • urbānā teritorija |
363 km2 |
| Iedzīvotāji
(2010) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
4 459 760 |
|  • vieta |
78 |
|  • blīvums |
667,8/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 077 531 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | yangzhou.gov.cn |
|  **Jandžou Vikikrātuvē** |

**Jandžou** (ķīniešu: 扬州, piņjiņs: *Yángzhōu*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Dzjansu provincē Ķīnas austrumos. Izvietojusies provinces vidusdaļā Jandzi upes kreisajā krastā pie Lielā Ķīnas kanāla. Robežojas ziemeļos ar Huaiaņu, austrumos — ar Jaņčenu un Taidžou, dienvidos — ar Džeņdzjanu, dienvidrietumos — ar provinces galvaspilsētu Naņdzjinu, bet rietumos — ar Aņhui provinci.

## Vēsture

Pirmā apdzīvotā vieta Jandžou apvidū — Guanlina (廣陵, *Guǎnglíng*) dibināta Pavasara un Rudens periodā. Pēc Jue valsts sakāves 485. gadā p.m.ē. Jandzi kreisajā krastā tika uzbūvēta nocietināta garnizona pilsēta Haņčena. Haņu dinastijas laikā Haņčena bija Guanlinas komandērijas centrs. 590. gadā pilsēta kļuva par Janas prefektūras centru un turpmāk saukta tagadējā vārdā.

Kopš Tanu dinastijas laika Jandžou kļuva par nozīmīgu ārējās tirdzniecības ostu Jandzi lejtecē. No 1282. līdz 1287. gadam Jandžou par Juaņu dinastijas ierēdni strādāja Marko Polo. Minu dinastijas laikā pilsēta bija ievērojams sāls tirdzniecības centrs.

## Ekonomika

Galvenās rūpniecības nozares ir kuģu būve un tekstilrūpniecība. Attīstīta amatnieciba, pārtikas rūpniecība un lauksaimniecības instrumentu ražošana.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jandžou.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Norfolkas Sala[labot | labot pirmkodu]

| Norfolkas Salas TeritorijaNorfolk Island Norfuk Ailen |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Devīze:"Inasmuch"* |
| Location of Norfolk Island  |
| **Galvaspilsēta** | Kingstona
 |
| Lielākā pilsēta | Bērntpaina |
| Valsts valodas | angļu, norfolkiešu |
| Valdība | Pašpārvaldoša teritorija |
|  -  | Valsts galva | Čārlzs III |
|  -  | Administrators | Sema Mostina |
|  -  | Ģenerālguberators | Džordžs Plants |
| Pašpārvaldoša teritorija |
|  -  | Norfolkas Salas akts | 1979.g.  |
| Platība |
|  -  | Kopā |  34,6 km² (226)

 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji 2021. gadā | 2188  |
|  -  | Blīvums | 51/km²  |
| Valūta | Austrālijas dolārs (`AUD`)  |
| Laika josla | NFT (Norfolkas Salas laiks) (UTC11:30) |
| Interneta domēns | .nf |
| ISO 3166-1 kods | 574 / NFK / NF |
| Tālsarunu kods | +6723
  |

**Norfolkas Sala** (angļu: *Norfolk Island*, norfolkiešu: *Norfuk Ailen*), pilnajā nosaukumā **Norfolkas Salas Teritorija** (*Teratri a' Norf'k Ailen*), ir viena no Austrālijas ārējām teritorijām, kas aizņem pašu Norfolkas salu, kā arī netālās Nipīena un Filipa salas.

Vecās armijas barakas Kingstonā.

Salas simbols ir Dažādlapu araukārija, kas attēlota karogā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Norfolkas Sala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Viktorija (Austrālija)

|  |
| --- |
| **Viktorija** |
| Victoria |
| —  **Austrālijas štats**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Viktorijas atrašanās vieta Austrālijā |
| Pārvaldes centrs
  | Melburna
 |
| Valsts
  |  Austrālija |
| Dibināts | 1851 |
| Iekļauts federācijā | 1901 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 227 444 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 7 012 962 |
|  - Blīvums | 30,8/km² |
| Laika josla | AEST (UTC+10)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | AEDT (UTC+11) |
| ISO 3166-2 | AU-VIC |
| **Mājaslapa:** vic.gov.au |
|  **Viktorija Vikikrātuvē** |

**Viktorija** (angļu: *Victoria*) ir viens no Austrālijas štatiem. Lai arī Viktorija ir viens no mazākajiem Austrālijas štatiem, tas ir otrs apdzīvotākais štats. Viktorijā dzīvo aptuveni 5,427 miljoni iedzīvotāju (apmēram ceturtā daļa no visiem Austrālijas iedzīvotājiem). Savukārt no šiem iedzīvotājiem ap 70% dzīvo štata administratīvajā centrā Melburnā. Štats ir nosaukts bijušās Apvienotās Karalistes karalienes Viktorijas vārdā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viktorija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Dārvina[labot | labot pirmkodu]

| Dārvina  |
| --- |
| Pilsēta |
| *Darwin* *Garramilla* |
|  |
|  |
| DārvinaRādīt kartē "Austrālija"DārvinaRādīt kartē "Ziemeļu teritorija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Austrālija |
| Teritorija |
Ziemeļu teritorija |
| Dibināta |
1869. gadā |
| Platība |
|  • Kopējā |
3 163,8 km2 |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • kopā |
139 902 |
|  • blīvums |
46,5/km² |
| Mājaslapa | www.darwin.nt.gov.au |
|  **Dārvina Vikikrātuvē** |

**Dārvina** (angļu: *Darwin*, laragiju: *Garramilla*) ir pilsēta Austrālijā, Ziemeļu teritorijas administratīvais centrs.

Pilsētas ekonomikā liela nozīme ir derīgo izrakteņu pārstrādei, tūrismam, ostai un kara bāzei. Dārvinā atrodas Ziemeļu teritorijas politiskās, tiesu un izpildvaras iestādes. Darbojas lidosta, ar iekšzemi dienvidos to savieno dzelzceļš un transkontinentālais autoceļš.

## Vēsture

Dibināta 1869. gadā kā Palmerstona, bet 1911. gadā ieguva tagadējo nosaukumu par godu dabas pētniekam Čārlzam Darvinam, kurš 1836. gadā apmeklēja līci, pie kura izvietojusies pilsēta. Sākotnēji pilsēta attīstījās kā nozīmīga osta ceļā uz Āziju, bet vēlāk tā sāka izplesties līdz ar zelta drudzi.

Otrā pasaules kara laikā Japānas Impērijas gaisa flote 1942. gada 19. februārī bombardēja Dārvinas ostu un divus lidlaukus.

1974. gadā lielu daļu pilsētas izpostīja spēcīga viesuļvētra.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dārvina.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# AllMusic

*AllMusic* logotips
AllMusic ir interneta vietne un mūzikas datu bāze, kas nodrošina informāciju par dažādiem mūziķiem, dziesmām, albumiem un mūzikas žanriem. Tā dibināta 1991. gadā. Lapu izveidoja Maikls Erlevins un Kriss Vudstra. Šī vietne ir populāra starp mūzikas cienītājiem, kritiķiem, žurnālistiem un mūzikas profesionāļiem, jo tajā var atrast plašu un detalizētu saistošo informāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: AllMusic.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Melanēzieši

Melanēzieši|
Dienvidrietumu Papua dzīvojošie biaki tautastērpos |
| Visi iedzīvotāji |
|
11–12 miljoni |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|
Melanēzija (Papua-Jaungvineja, Fidži, Vanuatu, Zālamana Salas un Jaunkaledonija) |
| Valodas |
|
melanēziešu, papuasu, indonēziešu, angļu un franču valoda |
| Reliģijas |
|
kristietība, melanēziešu mitoloģija, islāms |
| Radnieciskas etniskas grupas |
|
Austrālijas aborigēni un austronēzieši |
| Etnogrāfiskās grupas |
|
papuasi, fidžieši, jaunkaledonieši, kanaki u.c. |
|  |

**Melanēzieši** ir aptuveni 11—12 miljoni cilvēku liela tautu grupa, kas galvenokārt apdzīvo Melanēzijas reģionu Klusā okeāna salās un koncentrējas Papua-Jaungvinejā (aptuveni 8—9 miljoni), Fidži (aptuveni 900 tūkstoši), Vanuatu (aptuveni 300 tūkstoši), Zālamana Salās (aptuveni 600 tūkstoši) un Jaunkaledonijā (aptuveni 200—250 tūkstoši).

Melanēzieši tiek uzskatīti par vieniem no senākajiem Klusā okeāna salu iedzīvotājiem. Lielākā daļa melanēziešu lieto kādu no austronēziešu valodu saimei piederošajām valodām, bet dažās salās saglabājušās arī pirmiedzīvotāju valodas, kas nav tieši saistītas ar austronēziešu valodām.

Melanēziešiem raksturīga tumša ādas krāsa, tumši mati un brūnas acis. Šie fenotipiskie rādītāji tos atšķir no kaimiņu polinēziešu un mikronēziešu grupām.

Melanēziešu senākie priekšteči migrēja uz Klusā okeāna salām pirms vairāk nekā 30 000 gadiem. Eiropiešu kolonizācija 16.—19. gadsimtā ieviesa jaunas sociālās, politiskās un ekonomiskās struktūras, kas būtiski ietekmēja vietējo sabiedrību.

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Centrālā province (Zālamana Salas)

|  |
| --- |
| **Centrālā province** |
| Central Province |
| —  **province**  —  |
| Halavo vidusskola Ngelasules salāHalavo vidusskola Ngelasules salā |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| Centrālā province Zālamana Salās |
| Pārvaldes centrs
  | Tulagi
 |
| Oficiālā valoda
  | angļu
 |
| Valsts
  |  Zālamana Salas |
| Dibināta | 1981 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 615 km² |
| **Iedzīvotāji** (2019) |
|  - Kopā | 30 326 |
|  - Blīvums | 49,3/km² |
|  - Etniskais sastāvs | melanēzieši, polinēzieši |
| Laika josla | UTC+11 (UTC+11)
  |
| ISO 3166 kods | SB-CE |
|  **Centrālā province Vikikrātuvē** |

**Centrālā province** (angļu: *Central Province*) ir viena no Zālamana Salu provincēm. Tā atrodas Zālamana salu vidusdaļā un aizņem Ngelas salas, Rasela salas un Savo salu. Robežojas rietumos ar Rietumu provinci, ziemeļos — ar Izabelas provinci, austrumos — ar Malaitas provinci, bet dienvidos — ar Gvadalkanalas provinci. Provinces galvenā pilsēta un administratīvais centrs ir Tulagi Ngelas salās, kas līdz 2. pasaules karam bija Britu Zālamana salu protektorāta galvaspilsēta.

Province dibināta 1981. gadā, sadalot Centrālo distriktu Izabelas, Centrālajā un Gvadalkanalas provincēs. 1995. gadā no Centrālās provinces patstāvīgā provincē tika nodalīta Renela un Belona.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Centrālā province.
# Atka

| Atka |
| --- |
| *Atka* *Atx̂ax̂* |
| Atkas pilsētiņa salas austrumu krastā |
| Atka |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Beringa jūra, Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Aleutu salas |
| Platība |
1048 km² |
| Garums |
105 km |
| Platums |
32 km |
| Augstākais kalns |
Korovina vulkāns 1533 m |
| Administrācija |
|  ASV |
| Pavalsts |
Aļaska |
| Lielākā pilsēta |
Atka |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
53 |
| Blīvums |
0,05/km² |
| Pamatiedzīvotāji |
aleuti |
|  **Atka Vikikrātuvē** |

**Atka** (angļu: *Atka Island*, aleutu: *Atx̂ax̂*) ir ASV piederoša vulkāniska sala Klusā okeāna ziemeļos, Aleutu salu arhipelāga ceturtā lielākā sala. Administratīvi pieder Amerikas Savienoto Valstu Aļaskas pavalstij. Sala mazapdzīvota, vienīgā apdzīvotā vieta Atka ar 53 iedzīvotājiem (2020), pārsvarā aleutiem, atrodas salas austrumu krastā.

## Ģeogrāfija

Sala izvietojusies Aleutu salu arhipelāga vidusdaļā Andrejanova salu grupā starp Beringa jūru ziemeļos un Kluso okeānu dienvidos. Sala kalnaina, to veido galvenokārt 1533 m augstais Korovina vulkāns salas ziemeļaustrumos. Vulkāns aktīvs — kopš 1750. gada novēroti 35 izvirdumi; lielākie 1829., 1844., 1907., 1951., 1953., 1973., 1976., 1986., 1987., 1996., 1998., 2005. un 2006. gadā. Salas krasti stipri izroboti, daudz līču un pussalu, piekrastē vairākas mazākas saliņas un šēras.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Atka.
# Kolokāzija

| Ēdamā kolokāzija *Colocasia esculenta* (*(L.) Schott*) |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Liliopsida*) |
| Rinda | Cirveņu rinda (*Alismatales*) |
| Dzimta | Kallu dzimta (*Araceae*) |
| Ģints | Kolokāzijas (*Colocasia*) |
| Suga | Ēdamā kolokāzija (*C. esculenta*) |
|  |
|  **Ēdamā kolokāzija Vikikrātuvē** |

**Ēdamā kolokāzija** (*Colocasia esculenta*) jeb **ziloņa ausis** ir daudzgadīgs kallu dzimtas tropu lakstaugs. Tā saknēs veidojas 2 līdz 4 kg smagi bumbuļsīpoli, kas tiek saukti par taro, un tajos ir daudz cietes. Bumbuļsīpoli un auga lapas tiek izmantotas uzturā. Par **taro** mēdz saukt arī visu augu. Kolokāzijas dabiskais izplatības areāls ir reģions no Dienvidaustrumāzijas līdz Polinēzijai. Mūsdienās tas ir izplatīts pārtikas augs arī Āfrikā un citos tropu reģionos.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kolokāzija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# .to[labot | labot pirmkodu]

| .to |
| --- |
| Atklāts |
1995. gadā |
| TLD tips |
Valsts koda augšējā līmeņa domēns |
| Statuss |
Aktīvs |
| Reģistrācija | *Tonga Network Information Center* |
| Sponsors |
Tongas valdība |
| Domātais lietojums |
Ar Tongu saistīta darbība |
| Reālais lietojums |
Tiek izmantots dažādiem mērķiem, no kuriem tikai daži ir saistīti ar Tongu |
| Mājaslapa |
www.tonic.to |

**.to** ir augšējā līmeņa domēns (ccTLD), kura paredzētais pielietojums ir saistīts ar Tongu. Domēns izveidots 1995. gadā. Domēna sponsors ir Tongas valdība, bet domēnu reģistrēšanu nodrošina *Tonga Network Information Center (Tonic)*. Domēns tiek izmantots dažādierm mērķiem, no kuriem tikai daži ir saistīti ar Tongu. Domēns pietiekoši bieži tiek izmantots saistībā ar Kanādas pilsētu Toronto.

## Ārējās saites

* (angliski) IANA .to whois information