Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Islandiešu valoda[labot | labot pirmkodu]

| Islandiešu valoda íslenska  |
| --- |
| Izruna: | IPA: [is(t)lɛnska] |
| Valodu lieto: | Islandē |
| Pratēju skaits: | 330 tūkstoši |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Ziemeļģermāņu    Rietumskandināvu     **Islandiešu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (islandiešu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Islande (*de facto*) |
| Regulators: | *Stofnun Árna Magnússonar í íslenskum fræðum* (Arni Magnusona institūts) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | is |
| ISO 639-2: | ice (B)  | isl (T) |
| ISO 639-3: | isl  |
| Islandiešu valodas izplatības areāls |
|

**Islandiešu valoda** (*íslenska*) ir ģermāņu valoda, faktiskā valsts valoda Islandē. Tā ir radniecīga fēriešu valodai un dažiem norvēģu valodas dialektiem. Islandiešu valoda ir cēlusies no senskandināvu valodas, kurā savulaik runāja vikingi. Pēdējo tūkstoš gadu laikā islandiešu valoda nav daudz mainījusies, tāpēc tās pratējiem nesagādā lielas grūtības lasīt no 10. līdz 13 gadsimtam sennorvēģu valodā rakstītās sāgas. Atšķirībā no citām ziemeļģermāņu valodām islandiešu valodā ir saglabājušies četri lietvārdu un īpašības vārdu locījumi, kā arī personvārdu, skaitļa vārdu un darbības vārdu locīšana.

Vairums islandiešu valodas pratēju (aptuveni 320 tūkstoši) dzīvo Islandē. Samērā lielas islandiešu valodas pratēju kopienas dzīvo arī Kanādā un Dānijā, attiecīgi 2170 un 8165 cilvēku. Vairums no Islandē nedzīvojošajiem islandiešu valodas pratējiem ir uz ārzemēm mācīties devušies studenti.

## Alfabēts

Islandiešu alfabētā ir 32 burti.

Islandiešu alfabēts| A / a | Á / á | B / b | D / d | Ð / ð | E / e | É / é | F / f |
| G / g | H / h | I / i | Í / í | J / j | K / k | L / l | M / m |
| N / n | O / o | Ó / ó | P / p | R / r | S / s | T / t | U / u |
| Ú / ú | V / v | X / x | Y / y | Ý / ý | Þ / þ | Æ / æ | Ö / ö |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Paula Gulbinska, Sandra Kropa (2016. gada 25. augusts). Neparastā islandiešu valoda: tā nav mainījusies kopš viduslaikiem. *Zināmais nezināmajā*. Latvijas Radio 1. Latvijas Sabiedriskais medijs. Skatīts: 2016. gada 22. septembrī.
# Tingvedliras nacionālais parks

| Tingvedliras nacionālais parks |
| --- |
|
IUCN II kategorija (nacionālais parks) |
|  |
|  |
| Platība |
9270 ha |
| Dibināts |
1930 |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts Tingvedliras nacionālais parks |
|
UNESCO Pasaules mantojuma saraksts |
| Atsauce |
1152 |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
|  |

**Tingvedlira** (islandiešu: *Þingvellir*) ir nacionālais parks Islandes dienvidrietumos, apmēram 40 km attālumā no valsts galvaspilsētas Reikjavikas. Tingvedlirai ir vēsturiska, kultūras un ģeoloģiska nozīme, viens no populārākajiem tūrisma objektiem valstī. Nacionālā parka teritorijā atrodas divu tektonisko plātņu saskares vieta — šeit atdalās Eiropas un Amerikas plātnes. Tā dienvidos atrodas Tingvadlavahdns — lielākais dabiskais ezers Islandē.

Tingvedlirā 930. gadā tika dibināts Islandes parlaments — Altings, sesijas šeit tika aizvadītas līdz 1798. gadam. 1930. gadā, Altinga dibināšanas 1000. gadadienā, tika izveidots Tingvedliras nacionālais parks, 2004. gadā iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Panorāma

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tingvedliras nacionālais parks.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Tlinkitu valoda

| Tlinkitu valoda |
| --- |
| Ģeogrāfiskā izplatība |
Aļaska,  ASV Britu Kolumbija, Kanāda |
| Ģenētiskā klasifikācija |
Dene-Jeņisejas virssaime ?* Na-dene saime
	+ **Tlinkitu valoda**
 |
| Atzari | * —
 |
| ISO 639-2 | tli |
|  |
|
Tlinkitu valodas izplatība. |

**Tlinkitu valoda** (*lingít* [ɬiŋkitʰ] *yoo x'atángi*) ir Ziemeļamerikas indiāņu tlinkitu valoda, kas bija izplatīta Aļaskas galējos dienvidrietumos un Britu Kolumbijas rietumos. Pieder na-dene valodu saimei.

Valoda ir izmirstoša. Tajā spēj sazināties tikai daži simti no vairāk nekā 15 000 lielās tlinkitu kopienas. Visi valodas pratēji ir divvalodīgi un pārvalda arī angļu valodu. Valodu veido pieci dialekti, no kuriem viens izmira 20. gadsimta beigās. Plaši tiek īstenota valodas atdzīvināšanas programma, kurā ir atvērtas valodas apmācības klases.

19. gadsimta pirmajā pusē tlinkiti sakāva krievus, nopietni kavējot Krievijas koloniālo politiku Klusā okeāna dienvidu virzienā. Lielāki panākumi bija pareizticīgo misionāru darbībai. Viņi pārtulkoja tlinkitu valodā dažas baznīcas grāmatas un ieviesa kirilicu. Kirilica izgāja no apgrozības 20. gadsimta 20. gados, kad amerikāņu misionāri uz latīņu rakstības pamata izstrādāja tlinkitu alfabētu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pasaules valodas. Tlinkitu valoda Arhivēts 2014. gada 1. februārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
* Krievu baznīca un Aļaskas pamatiedzīvotāju kultūra (angliski)
* Jukonas Pamatiedzīvotāju valodas centrs (angliski)
* Tlinkitu valoda (angliski)
# Kekertalika

|  |
| --- |
| **Kekertalika** |
| Qeqertalik*, *Område med øer |
| —  **komūna**  —  |
| Pulksteņrāža virzienā no kreisā augšējā stūra: Kekertarsuaka, Kasigiannuita, Disko līcis, ĀsiātaPulksteņrāža virzienā no kreisā augšējā stūra: Kekertarsuaka, Kasigiannuita, Disko līcis, Āsiāta |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  |
| Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts
  |  Dānija |
| Autonomija
  |  Grenlande |
| Centrs | Āsiāta |
| Administratīvais iedalījums | 4 pilsētas un to rajoni, sadalīti 8 ciemos |
| **Platība**  |
|  - Kopā
  | 62 400 km² |
| **Iedzīvotāji** (2025) |
|  - Kopā | 5 969 |
|  - Blīvums | 0,1/km² |
| **Mājaslapa:** qeqertalik.gl |
|  **Kekertalika Vikikrātuvē** |

**Kekertalika** (grenlandiešu: *Qeqertalik*, dāņu: *Område med øer* jeb *Salu apvidus*) ir viena no 5 Grenlandes administratīvā iedalījuma komūnām. Komūna atrodas Grenlandes rietumos. Ziemeļos tā robežojas ar Avannātas komūnu, dienvidos ir Kekkatas komūna, bet austrumos Sermersokas komūna. Lielāko teritorijas daļu, izņemot piekrasti un salas, aizņem neapdzīvojamais Grenlandes ledus vairogs (Sermersuaks). Kekertalikas komūna no dienvidiem un caur Kekertarsuakas salu no ziemeļrietumiem aptver Disko līci, bet tā ziemeļaustrumu krasti un Nūsuakas pussala pieder blakus esošajai Avannātas pašvaldībai.

## Administrācija

Komūna pašreizējās robežās tika izveidota 2018. gadā un sastāv no 4 pilsētām (Āsiātas, Kanātsiakas, Kasigiannuitas un Kekertarsuakas), kas vienlaikus ir rajonu centri. Rajoni sīkāk iedalās 8 ciematos. Tā ir pēc skaita vismazāk apdzīvotā Grenlandes pašvaldība ar 5969 iedzīvotājiem; neskatoties uz to, tā ir otrā visblīvāk apdzīvotā pašvaldība ar 0,1 cilvēku uz kvadrātkilometru. Pirmajās divās komūnas padomes vēlēšanās kopš tās izveides pārsvars bija labējiem sociālistiem - neatkarības piekritējiem,, lai gan pēc 2025. gada vēlēšanām tiem nācās kļūt trīs partiju koalīcijā par jaunākajiem partneriem kopā ar neatkarību atbalstošajiem sociāldemokrātiem un Dānijai salīdzinoši lojālajiem sociālliberāļiem. Vēlēšanās ik 4 gadus ievēl 15 deputātus.

Galvenās valodas ir rietumgrenlandiešu dialekts un dāņu valoda.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kekertalika.
# Ņeva

| Ņeva |
| --- |
|  Ņeva Sanktpēterburgā |
| iztekaietekaRādīt kartē "Ļeņingradas apgabals"ietekaRādīt kartē "Krievijas Eiropas daļa"  |
| **Izteka** | Lādogas ezers ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Baltijas jūra ﻿ / ﻿ |
| **Baseina valstis** |  Krievija |
| **Garums** | 74 km |
| **Iztekas augstums** | 4 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Kritums** | 4 m   |
| **Vidējā caurtece** | 2500 m³/s  |
| **Gada notece** | 80 km³  |
| **Baseina platība** | 281 000 km²  |
| **Galvenās pietekas** | Mga, Ižora, Ohta, Tosna. |
|  **Ņeva Vikikrātuvē** |

**Ņeva** (krievu: *Нева́*) ir upe Krievijas ziemeļrietumos. Tā sākas no Lādogas ezera pie Šliselburgas, tek caur Sanktpēterburgu un ietek Baltijas jūras Somu līcī. Kaut arī Ņevas garums ir tikai 74 kilometri, tā ir trešā lielākā upe Eiropā pēc ūdens caurplūduma. Ņevas krastu apbūve Sanktpēterburgas centrā 1990. gadā iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

## Pietekas

* Mga,
* Ižora,
* Ohta,
* Tosna.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ņeva.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Espo

| Espo  |
| --- |
| pilsēta |
| *Espoo* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| EspoAtrašanās vieta Somijā |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Somija |
| Reģions |
Ūsimā |
| Pilsētas tiesības |
1972. gads |
| Platība |
|  • Kopējā |
330,3 km2 |
|  • sauszeme |
312,4 km2 |
|  • ūdens |
17,9 km2 |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • kopā |
297 354 |
|  • blīvums |
839,3 iedz./km2 |
| Laika josla |
EET (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EEST (UTC+3) |
| Mājaslapa | www.espoo.fi |
|  **Espo Vikikrātuvē** |

**Espo** (somu: *Espoo*, zviedru: *Esbo*) ir Somijas otrā lielākā pilsēta. Atrodas uz rietumiem no Helsinkiem un ietilpst Helsinku aglomerācijā.

Espo ir jauna pilsēta, kas strauji attīstās. Tai nav izteikta centra, un tā sastāv no atsevišķām daļām - Espo Centrs (*Espoon keskus*), Esponlahti (*Espoonlahti*), Kalajervi (*Kalajärvi*), Kauklahti (*Kauklahti*), Lepenvāra (*Leppävaara*), Matinkile-Olari (*Matinkylä-Olari*) un Tapiola (*Tapiola*).

Espo atrodas lto universitāte (*Teknillinen korkeakoulu*) un Somijas Tehnoloģiskās pētniecības centrs (*Valtion teknillinen tutkimuskeskus*). Šeit galvenās mītnes izvietojuši daudzi uzņēmumi, piemēram, *Fortum*, *KONE*, *Neste*, *Nokia*, *TietoEVRY*.

## Vēsture

Espo vārds pirmoreiz rakstos minēts 1431. gadā. Līdz XX gadsimta 40. gadiem Espo bija neliels ciematiņš, kad attīstoties tuvējiem Helsinkiem, arī Espo strauji sāka augt.

## Cilvēki

Espo dzimuši:

* Jirki Jervilehto (*Jyrki Järvilehto*), *Formula 1* pilots (dzimis 1966. gadā)
* Jonsu, īstajā vārdā Johanna Salomā (*Johanna Salomaa*), mūziķe un dziedātāja (dzimusi 1984. gadā)
* Aleksi Laiho (*Alexi Laiho*), mūziķis (dzimis 1979. gadā)
* Peka Lundmarks (*Pekka Lundmark*), Somijas uzņēmējs (dzimis 1963. gadā)
* Kimi Reikenens (*Kimi Räikkönen*), *Formula 1* pilots (dzimis 1979. gadā)

## Sports

* FC Honka Espoo (futbola klubs)
* Tapiolan Urheilupuisto stadions (ietilpība: 6000)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Espo.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Eesti entsüklopeedia* raksts (igauniski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Sjiaņa

| Sjiaņa  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 西安 |
|  |
|  |
| SjiaņaRādīt kartē "Ķīna"SjiaņaRādīt kartē "Šaaņsji" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Šaaņsji |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
9 983 km2 |
|  • urbānā teritorija |
1 088 km2 |
| Augstums |
405 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
12 952 907 |
|  • blīvums |
1 202,1/km² |
|  • urbānā teritorija |
7 135 000 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.xa.gov.cn |
|  **Sjiaņa Vikikrātuvē** |

**Sjiaņa** (ķīniešu: 西安, piņjiņs: *Xi'an*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas vidienē, Šaaņsji provinces centrs un subprovinciāla administratīva teritorija. Izvietojusies Vei upes krastā. Liels tūrisma cenrs.

Sjiaņa ir viena no ķīniešu civilizācijas šūpuļiem, viena no senajām Ķīnas galvaspilsētām un Ķīnas valdnieku trīspadsmit dinastiju galvaspilsēta. Senatnē tās nosaukums bija **Čanaņa** (*Chang'an* — ‘mūžīgais miers’) un tā bija senā Zīda ceļa gala punkts.

## Vēsture

No 11. gadsimta p.m.ē. mūsdienu Sjiaņā atradās agrīnās Džou dinastijas galvaspilsēta Hao. Cjiņu dinastijas laikā (221.—206. p.m.ē.) šeit atradās dinastijas galvaspilsēta Sjaņjana (*Xianyang*).

202. gadā p.m.ē. imperators Gaozu, Haņu dinastijas aizsācējs, netālu no Cjiņu dinastijas galvaspilsētas drupām uzcēla savu pili. Tradicionāli tas tiek traktēts kā Siaņas (Čanaņas) dibināšanas gads.

190. gadā p.m.ē. Duns Džuo (*Dong Zhuo*) no Luojanas (*Luoyang*) pārcēla savu galvaspilsētu uz Čanaņu.

No 582. gada Sui dinastijas valdnieki šeit uzcēla jaunu galvaspilsētu Dasjinu (*Daxing* — ‘lielais saviļņojums’) un tā bija sava laika lielākā pilsēta pasaulē. Tanu dinastijas laikā to pārsauca par Čanaņu.

7. gadsimtā budistu mūks Sjuaņdzans šeit nodibināja lielu tulkošanas centru no sanskrita.

904. gadā pēc Tanu dinastijas krišanas iedzīvotājus pārvietoja uz jauno galavaspilsētu Luojanu un Siaņas nozīme krasi samazinājās. Turpmāk tā bija provinces centrs.

1936. gadā pilsētā notika Sjiaņas incidents, kas noveda pie kopējas Ķīnas Komunistiskās partijas un Gomindāna frontes izveidošanās cīņai pret Japānu.

### Ievērojamas vietas

* Terakotas armija, imperatora Cjiņa Šihuana mauzolejs
* Minu dinastijas laika aizsardzības mūri
* Sjiaņas lielā mošeja, viena no senākajām Ķīnas mošejām
* Lielā Savvaļas Zoss pagoda un Mazā Savvaļas Zoss pagoda, vairāk kā 1000 gadu senas
* Stēlu mežs, vairāk kā 3000 senu stēlu kolekcija

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sjiaņa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Ninbo

| Ninbo  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 宁波 |
|  |
|  |
| NinboRādīt kartē "Ķīna"NinboRādīt kartē "Džedzjana" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Džedzjana |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

6; 2; 2
* Haišu
* Iņdžou
* Dzjanbei
* Beiluņa
* Džeņhai
* Fenhua
* -----------
* Jujao
* Cisji
* -----------
* Sjanšaņa
* Ninhai
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
9 816,23 km2 |
|  • urbānā teritorija |
2 461,8 km2 |
| Iedzīvotāji
(2018. gadā) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
8 202 000 |
|  • vieta |
35 |
|  • blīvums |
835,6/km² |
|  • urbānā teritorija |
2 583 073 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.ningbo.gov.cn |
|  **Ninbo Vikikrātuvē** |

**Ninbo** (ķīniešu: 宁波, piņjiņs: *Níngbō*), agrāk arī **Ninpo**, ir prefektūras līmeņa municipalitāte Džedzjanas provincē Ķīnas dienvidaustrumos. Ninbo ir subprefektūras līmeņa municipalitāte un vienlaikus arī speciālās plānošanas pilsēta. Izvietojusies provinces ziemeļaustrumos. Ziemeļos to apskalo Handžou līcis, bet austrumos — Austrumķīnas jūra. Robežojas austrumos ar Šaosjinu, dienvidos — ar Taidžou, bet ziemeļaustrumu piekrastē izvietojies Džoušaņas arhipelāgs. Administratīvi Ninbo municipalitātei pakļautas vēl divas pilsētas ar vairāk kā miljonu iedzīvotājiem — Cisji un Jujao.

## Vēsture

Ninbo ir viena no Ķīnas vecākajām pilsētām, kuras vēsture sakņojas Hemudu kultūrā ap 4800. gadiem p.m.ē. Zināma kā viena no Zīda ceļa tirdzniecības pilsētām 2000 gadu senā pagātnē, kā arī nozīmīga tirdzniecības osta Tanu un Sunu dinastiju laikā.

Sunu dinastijas laikā (960—1279) pilsēta tika dēvēta par **Mindžou** (明州, *Míngzhōu*). Minu dinastijas laikā Ninbo bija vienīgā osta, kurā bija atļauta tirdzniecība ar Japānu. Cjinu dinastijas laikā Ninbo bija viena no līguma ostām, kas tika atvērtas eiropiešiem saskaņā ar Naņdzjinas līgumu.

Otrā pasaules kara laikā Japāna bombardēja Ninbo ar bumbām, kurās bija ar buboņu mēri inficēti kukaiņi, izsaucot nopietnu slimības uzliesmojumu.

## Saimniecība

Galvenā saimnieciskā darbība pilsētā saistīta ar Ninbo-Džoušaņas ostu, kas ir viena no lielākajām ostām Ķīnā. Galvenās rūpniecības nozares ir elektrotehnika, tekstilrūpniecība un pārtikas rūpniecība.

2007. gadā pāri Handžou līcim tika uzbūvēts 35,7 km garš tilts, kas Ninbo savieno ar Šanhaju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ninbo.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Rokas pirksti[labot | labot pirmkodu]

Cilvēka rokas pirksti
**Rokas pirksti** (latīņu: *Digiti manus*) ir cilvēka plaukstas pirksti. Cilvēkiem ir pieci pirksti. Izņemot īkšķi, tos veido trīs kauli jeb falangas — pamata falanga (*Phalanx proximalis*), vidējā falanga (*Phalanx media*) un naga falanga (*Phalanx distalis*). Savukārt īkšķi veido tikai divas falangas — pamata un naga falanga. Visi pirkstu kauli ir savienoti ar delnas kauliem (*metacarpus*). Līdzīgi ir arī ar pēdas pirkstiem.

Parasti cilvēkiem ir pieci pirksti, kuru nosaukumi, sākot ar īkšķi, ir šādi:

1. īkšķis
2. rādītājpirksts
3. vidējais pirksts
4. zeltnesis
5. mazais pirkstiņš

Ļoti reti, galvenokārt mutāciju dēļ, cilvēkiem var būt arī vairāk par pieciem pirkstiem. Šo anomāliju zinātniski dēvē par polidaktiliju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rokas pirksti.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Rūgšana

Atvērta alus raudzēšanas tvertne
**Rūgšana** ir bioķīmisku reakciju virkne, ogļhidrātu katabolisma sākuma posms, kurā, glikozes molekulai oksidējoties, veidojas divas pirovīnogskābes molekulas. Tā notiek dažādu fermentu ietekmē, tādēļ šo procesu sauc arī par **fermentēšanos**, savukārt mērķtiecīgu rūgšanas izsaukšanu un tās norisei labvēlīgu apstākļu nodrošināšanu sauc par **raudzēšanu**. Rūgšanas oksidēšanās-reducēšanās reakcijas ir saistītas ar enerģijas uzkrāšanos adenozīntrifosforskābes (ATF) molekulās, un tas ir viens no vienkāršākajiem veidiem, kā organismi iegūst enerģiju. Rūgšanas reakcijas norisinās daudzos aerobos, gan anaerobos mikroorganismos — raugu, kā arī daudzu baktēriju šūnās. Tās galaprodukti ir atkarīgi no mikroorganismiem, iesaistītajiem fermentiem, kā arī norises apstākļiem. Izdala spirta, pienskābo, propionskābo, sviestskābo un acetonbutilo rūgšanu.

Raudzēšanu izmanto arī pārtikas rūpniecībā — alus un vīna darīšanā, sieru nogatavināšanā, mīklu gatavošanā u.c. Rūgšanai ir liela nozīme mirušo augu un dzīvnieku audu noārdīšanā.

## Fermentācija bioķīmijā un fizioloģijā

Fermentāciju arī izmanto bioķīmijā un fizioloģija, lai skaidrotu molekulu reakcijas un to ietekmi uz ķermeni. Piemēram, pirms muskuļu darbības, ķermenis tiek galā ar toksiskā laktāta fermentācijas līmeņiem. Muskuļiem sākot darbību, laktāta līmenis pieaug straujāk, nekā to spēj fermentēt, mainot pH līmeni šūnu vidē, rezultātā šūnas sāk nogurt un nespēj kontrahēties.

Kad cilvēks beidz intensīvu darbību, organismā var rasties skābekļa bads. Tas rodas, jo organismam nepieciešams noteikts skābekļa daudzums, lai atjaunotu iepriekšējo AFT līmeni un atbrīvotos no laktāta. Skābekļa bada dēļ cilvēks pēc intensīvas darbības turpina dziļi elpot.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rūgšana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Pekinas "Kunlun Red Star"

|  |
| --- |
| **Kunlun Red Star** |
| **Pilsēta** |  Pekina, Ķīna |
| **Līga** | Kontinentālā hokeja līga |
| **Konference** | Austrumu konference |
| **Divīzija** | Tarasova divīzija |
| **Dibināts** | 2016 |
| **Halle** | Cadillac Arena |
| **Krāsas** |                |
| **Galvenais treneris** |  Viktors Ignatjevs |
| **Kapteinis** |  Brendons Jips |
| **Mediji** |  |
| **Sadarbojas ar** | Pekinas "Kunlun Red Star Junior" (JHL) |
| Tituli |
| **Gagarina kausi** | 0 |
| **Krievijas Superlīgas kausi** | 0 |
| **Bratinas kausi** | 0 |

**Pekinas "Kunlun Red Star"** (vienkāršotā ķīniešu: 昆仑红星, piņjiņs: *Kūnlún Hóngxīng*) ir hokeja komanda, kura bāzēta Pekinā, Ķīnā un spēlē Kontinentālajā hokeja līgā. Mājas spēles komanda aizvada Cadillac Arena hallē. Komanda dibināta 2016. gadā, lai piedalītos Kontinentālajā hokeja līgā. Pirmo mājas spēli klubs aizvadīja 2016. gada 5. septembrī, to noraudzījās nepilni 8000 skatītāju. 2016. gada 18. septembrī komandas mājas spēli pret Ņižņekamskas "Ņeftehimik" apmeklējuši 550 cilvēki, kas ir KHL turnīra antirekords.

## Spēlētāji

### Pašreizējais sastāvs

*Pēdējoreiz atjaunots 2020. gada 21. oktobrī.*

#### Vārtsargi

* 30  Simons Hrubecs
* 32  Igors Saprikins
* 40  Aleksandrs Lazušins
* 44  Dmitrijs Šikins
* 00  Džeremijs Smits

#### Aizsargi

* 02  Džeisons Fārms
* 03  Ļevs Starikovs
* 05  Raiens Sprouls
* 06  Sems Lofkvists
* 07  Džefs Čelioss
* 14  Viktors Baldajevs
* 22  Trevors Mērfijs
* 24  Mihails Sidorovs
* 56  Sergejs Gimajevs
* 60  Deniss Osipovs
* 62  Andrejs Šustrs
* 73  Ruslans Pedans
* 77  Oļegs Piganovičs
* 87  Dmitrijs Megalinskis

#### Uzbrucēji

* 08  Hanters Šinkaruks
* 09  Keisijs Velmans
* 10  Džošs Nikolss
* 11  Ivans Nikolišins
* 12  Davids Bondra
* 13  Alekss Ričijs
* 15  Spensers Fo
* 17  Žilbērs Brilē
* 17  Iļja Krikunovs
* 20  Lūks Lokharts
* 25  Aleksejs Toropčenko
* 26  Dmitrijs Markovins
* 27  Gļebs Zirjanovs
* 28  Pārkers Fo
* 34  Antons Gļinkins
* 47  Korijs Keins
* 51  Germans Šaporevs
* 55  Ņikita Penzovs
* 61  Ītans Vereks
* 65  Jegors Dugins
* 69  Igors Larionovs
* 70  Aleksandrs Kitarovs
* 71  Denijs Kristo
* 74  Sergejs Monakovs
* 78  Aleksejs Kručiņins
* 83  Gunārs Skvorcovs
* 88  Dmitrijs Arhipovs
* 89  Andrejs Bakanovs
* 90  Andrejs Maksimovs
* 91  Tailers Vongs
* 92  Viktors Šahvorostovs
* 00  Jangs Hu
* 00  Gerets Hants
* 00  Brendons Magī
* 00  Endrū Millers
* 00  Kols Šervūds
* 00  Brendons Jips

## Atsauces
# Aņhui[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Aņhui province 安徽省** |
| —  **Ķīnas province**  —  |
| Aņhui atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Hefei
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 139 400 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 59 500 510 |
|  - Blīvums | 426,8/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+8)
  |
| **Mājaslapa:** www.ah.gov.cn |
|  **Aņhui province Vikikrātuvē** |

**Aņhui province** (ķīniešu: 安徽省, piņjiņs: *Ānhuī Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Djansu, Džedzjanu, Dzjansji, Hubei, Henaņu un Šaņdunu. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Hefei. 2010. gadā Aņhui provincē dzīvoja 59,5 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 99% ir haņi, 0,6% — hueji, 0,4% — citi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aņhui.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)