Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Austrumāzijas vēsture[labot | labot pirmkodu]

Austrumāzijas mūsdienu politiskā karte
**Austrumāzijas vēsture** aptver plašu teritoriju, kas ietver mūsdienu Ķīnu, Japānu, Koreju, Mongoliju un Taivānu. Šī reģiona vēsture ir veidojusies vairāku tūkstošu gadu laikā, piedzīvojot dažādus politiskus, ekonomiskus un kultūras notikumus.

## Senatne un klasiskā laikmeta periodi

* Ķīna: Viena no senākajām civilizācijām pasaulē, Ķīnā veidojās agrīnas dinastijas, piemēram, Šanu dinastija (ap 1600—1046 p.m.ē.) un Džou dinastija (ap 1046—256 p.m.ē.). Cjiņu dinastija (221—206 p.m.ē.) apvienoja Ķīnu, veidojot pirmo centralizēto impēriju, bet Haņu dinastija (206 p.m.ē.—220 m.ē.) sekmēja kultūras un tehnoloģisko attīstību.
* Japāna: Džomona perioda (ap 14000—300 p.m.ē.) sabiedrība ir pazīstama ar savu agrīno keramiku. Jajoja periods (ap 300 p.m.ē.—300 m.ē.) ieviesa rīsu audzēšanu un metālapstrādi. Kofuna periods (ap 300—538) izceļas ar lielām kapa vietām un centralizētu varu.
* Koreja: Trīs karaļvalstu periods (57 p.m.ē.—668 m.ē.) aptvēra Kogurjo, Pekče un Silla valstis. Sillas valstij izdevās apvienot Koreju 668. gadā.

## Viduslaiki

* Ķīna: Tanu dinastija (618—907) tiek uzskatīta par zelta laikmetu ar nozīmīgu kultūras un ekonomikas uzplaukumu. Sunu dinastija (960—1279) bija inovāciju periods, īpaši tehnoloģiju jomā.
* Japāna: Hejana periods (794—1185) bija kultūras ziedonis, kam sekoja *Kamakura* (1185—1333) un *Muromachi* (1336—1573) periodi, kas iezīmējās ar feodālismu un samuraju kultūru.
* Koreja: Kogurjo dinastija (918—1392) ir pazīstama ar savu mākslu un budisma ietekmi. Hosona dinastija (1392—1897) ieviesa konfuciānisma principus un veidoja stabilu birokrātiju.

## Jaunie un modernie laiki

* Ķīna: Cjinu dinastija (1644—1912) bija pēdējā impērijas dinastija. 20. gadsimtā Ķīna piedzīvoja revolūciju, pilsoņu karu un komunistu režīma izveidi 1949. gadā.
* Japāna: Meidzi restaurācija (1868) atvēra Japānu modernizācijai un industrializācijai. Otrā pasaules kara beigās Japāna piedzīvoja okupāciju un atjaunoja savu ekonomiku pēckara periodā.
* Koreja: Koreja tika sadalīta pēc Otrā pasaules kara. Ziemeļkoreja izveidoja komunistisku režīmu, bet Dienvidkoreja kļuva par demokrātisku valsti ar strauju ekonomisko izaugsmi.

## Skatīt vairāk

* Ķīnas vēsture
* Japānas vēsture
* Korejas vēsture

## Ārējās saites
# Pasaules vēsture

Cilvēku skaita maiņa laika gaitā. Grafiks ir logaritmisks
**Pasaules vēsture** jeb **cilvēces vēsture** ir daļa no vēstures, kurā uzmanība tiek vērsta uz notikumiem un procesiem cilvēces pastāvēšanas laikā. Pasaules vēsture tiek dalīta hronoloģiskos posmos. Tā sākas ar aizvēsturi. Tālāk seko senie laiki, viduslaiki, jaunie laiki un jaunākie laiki. Šāds iedalījums nav vispārpieņemts visur pasaulē.

Saprātīgais cilvēks dzīvo uz planētas aptuveni 250 tūkstošus gadu. Līdz ar rakstības izveidošanos aptuveni 3000 gadus p.m.ē. beidzās aizvēsture un sākās senie laiki. Tie beidzās līdz ar Romas impērijas sabrukumu 5. gadsimtā, un sākās viduslaiki. Jaunie laiki sākās ar zinātnisko revolūciju un lielajiem ģeogrāfiskajiem atklājumiem. Sākot ar rūpniecisko revolūciju 19. gadsimtā sākas jaunākie laiki.
# Hakki[labot | labot pirmkodu]

Hakki Malaizijā
**Hakki** ir haņu tautas apakšgrupa, kas galvenokārt runā hakku valodā — vienā no ķīniešu valodu dialektiem. Hakki vēsturiski ir migrējuši no Ziemeļķīnas uz dienvidiem, īpaši uz Guandunas, Fudzjaņas un Dzjansu provincēm, kā arī uz Taivānu.

Mūsdienās liela hakku diaspora dzīvo arī ārpus Ķīnas — Dienvidaustrumāzijā (piemēram, Malaizijā, Singapūrā, Indonēzijā) un citviet pasaulē.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hakki.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Saharoze

| Saharoze |
| --- |
|  Saharozes trīsdimensiju struktūrformula  Saharozes molekulas modelis |
| Citi nosaukumi |
biešu cukurs, niedru cukurs |
| Ķīmiskā formula |
C12H22O11 |
| Molmasa |
342,29648 g/mol |
| Blīvums |
1587 kg/m3 |
| Kušanas temperatūra |
186 °C (sāk sadalīties) |
| Viršanas temperatūra |
sadalās |
| Šķīdība ūdenī |
203,9 g uz 100 ml (20 °C) |

**Saharoze** (C12H22O11, niedru cukurs, biešu cukurs) ir ogļhidrāts, kas pieder pie disaharīdiem. Sastāv no D-glikozes un D-fruktozes cikliskajiem atlikumiem. Saharozes pilnais ķīmiskais nosaukums ir *β-D-fruktofuranozil-(2→1)-α-D-glikopiranozīds*. Ķīmiski tīra saharoze ir bezkrāsaini monoklīni kristāli ar saldu garšu; šķīst ūdenī. Ķīmiskā vai fermentatīvā hidrolīzē šķeļas līdz glikozei un fruktozei. Sintezējas fotosintēzes procesā augu lapās, uzkrājas stublājos, saknēs, augļos. Daudz saharozes ir cukurbietēs (≈18%), cukurniedru sulā (≈20%). Mikrobioloģiski no saharozes iegūst etilspirtu u.c. vielas. Saharozi plaši izmanto uzturā (pārtikas cukurs), pārtikas, plastmasu, celulozes rūpniecībā.

## Atrašanās dabā

Saharoze ir sastopama ne tikai cukurbietēs un cukurniedrēs, no kā to iegūst rūpnieciski, bet arī bērzu, kļavu sulā, burkānos, bietēs, melonēs un daudzos citos dārzeņos un augļos.
# Transportlīdzeklis[labot | labot pirmkodu]

Automobiļi ir visizplatītākais transportlīdzekļu veids[*nepieciešama atsauce*]
**Transportlīdzeklis** ir ierīce, kas paredzēta cilvēku vai kravu pārvadāšanai (transportēšanai). Lielākoties tas ir speciāli veidots līdzeklis (piemēram, velosipēds, automobilis, motocikls, vilciens, kuģis, lidmašīna u.c.).

Transportlīdzekļus, kas nepārvietojas pa sauszemi, bieži dēvē par "kuģiem": kuģis, gaisa kuģis, kosmosa kuģis.

Sauszemes transportlīdzekļi plaši iedalās kategorijās, piemēram, pēc dzinēja tipa vai pārvietošanās veida: riteņu, kāpurķēžu, sliežu vai slēpju.

## Skatīt arī

* Sabiedriskais transports

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Transportlīdzeklis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Rudens vidus svētki

| Rudens vidus svētki |
| --- |
| Rudens vidus svētku dekorācijas Monreālas botāniskajā dārzā |
| Brīvdiena |  Ķīnā  Honkongā |
| Svinību laiks |
septembra otrajā pusē vai oktobra sākumā, kad ir pilnmēness |
| Biežums |
katru gadu |

**Rudens vidus svētki** (ķīniešu: 中秋節, piņjiņs: *Zhōngqiū Jié*) ir ražas svētki, kurus galvenokārt svin Ķīnā. Svētki norisinās mēness kalendāra astotā mēneša 15. dienā. Pēc Gregora kalendāra svētki iekrīt septembra otrajā pusē vai oktobra sākumā, kad ir pilnmēness. Tāpēc svētki dažreiz tiek saukti par **Mēness svētkiem**. Tradicionāls svētku ēdiens ir mēnesskūkas jeb juebini (piņjiņs: *yuè bǐng*).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rudens vidus svētki.
# Senkaku salas[labot | labot pirmkodu]

| Senkaku salas |
| --- |
|  |
| Senkaku salas |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Austrumķīnas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Salu skaits |
5 |
| Platība |
7 km² |
| Garums |
115 km |
| Administrācija |
|  Japāna |
| Prefektūra |
Okinava |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
0 |
|  **Senkaku salas Vikikrātuvē** |

**Senkaku salas** (japāņu: (尖閣諸島, *Senkaku-shotō*) vai **Diaojutai salas** (ķīniešu: 釣魚台群島, *Diàoyútái Qúndǎo*) ir neapdzīvotu salu grupa Austrumķīnas jūras dienviddaļā. Salas pārvalda Japāna un tās ietilpst Okinavas prefektūrā, bet uz tām pretendē arī Ķīnas Tautas Republika un Ķīnas Republika (Taivāna). Salu grupa sastāv no vienas galvenās salas (Uocuri) un vēl četrām saliņām un trijiem rifiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Senkaku salas.
# Lielās Zunda salas[labot | labot pirmkodu]

| Lielās Zunda salas |
| --- |
| Kinabalu kalns Kalimantānas salā |
| Ģeogrāfija |
|  |
| Izvietojums |
Dienvidaustrumāzija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Zunda salas |
| Galvenās salas |
Kalimantāna, Sumatra, Sulavesi, Java |
| Platība |
1 500 000 km² |
| Garums |
3370 km |
| Platums |
1800 km |
| Augstākais kalns |
Kinabalu 4095 m |
| Administrācija |
| Valstis |  Bruneja  Indonēzija  Malaizija |
| Lielākā pilsēta |
Džakarta |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
180 000 000 |
| Blīvums |
120/km² |
|  **Lielās Zunda salas Vikikrātuvē** |

**Lielās Zunda salas** ir arhipelāgs Dienvidaustrumāzijā, Malajas arhipelāga Zunda salu galvenā daļa. Izvietojušās starp Indijas okeānu dienvidos un Dienvidķīnas jūru un Kluso okeānu ziemeļos. Arhipelāgā ietilpst vairāki simti salu, no kurām galvenās ir Kalimantāna, Sumatra, Sulavesi, Java. Salas pieder vai uz tām izvietojušās Indonēzija, Malaizija un Bruneja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielās Zunda salas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Morotai

| Morotai |
| --- |
| *Pulau Morotai* |
| Morotai liedags |
| Morotai |
| Ģeogrāfija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Moluku salas |
| Platība |
2266,4 km² |
| Garums |
80 km |
| Platums |
42 km |
| Augstākais kalns |
Sabatai 1250 m |
| Administrācija |
|  Indonēzija |
| Province |
Ziemeļmoluku |
| Lielākā pilsēta |
Daruba |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
74 436 (2020) |
| Blīvums |
31,85/km² |
|  **Morotai Vikikrātuvē** |

**Morotai** (indonēziešu: *Pulau Morotai*) ir sala Indonēzijā, Moluku salu arhipelāgā. Administratīvi ietilpst Ziemeļmoluku provincē, kopā ar piekrastes saliņām veido Morotai apriņķi. Lielākā pilsēta ir apriņķa centrs Daruba salas dienvidu krastā.

## Ģeogrāfija

Sala izvietojusies Indonēzijas austrumdaļā uz ziemeļiem no Halmaheras. Dienvidos Morotai šaurums to atdala no Halmaheras, bet pārējo krastu apskalo Klusais okeāns. Rietumu piekrastē vairākas nelielas saliņas, lielākā no kurām ir Rao (60 km²). Krasti mēreni izroboti, vietām koraļļu rifi. Sala ir vulkāniskas izcelsmes, reljefs kalnains ar nelielām piekrastes zemienēm; augstākā virsotne ir Sabatai kalns (1250 m vjl) salas dienviddaļā.

Salā valda tropiskais klimats. Ainavā dominē tropiskie lietusmeži.

## Vēsture

Vēsturiski sala piederējusi Ternates sultanātam. 16. gadsimtā salā ieradās portugāļu misionāri, kas izplatīja katoļticību. Tas izsauca sultāna neapmierinātību un salas iedzīvotāji vairākkārt tika pārvietoti uz Halmaheru un Ternati.

Otrā pasaules kara laikā Morotai bija nozīmīgs Japānas karaspēka atbalsta punkts ar aviācijas bāzi. 1944. gada septembrī salu ieņēma amerikāņi, un tā kļuva par atbalsta bāzi Filipīnu atbrīvošanai. Pēdējais japāņu karavīrs Nakamura Teruo padevās indonēziešu armijai tikai 1974. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Morotai.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)