Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Fukusimas I AES avārija[labot | labot pirmkodu]

Fukusimas I AES 3. un 4. reaktors pēc avārijas.
Fukusimas I AES 1999. gadā
**Fukusimas I AES avārija** bija 2011. gada 11. martā notikusī kodolkatastrofa Fukusimas I atomelektrostacijā, Japānā. Katastrofa notika pēc 9,0 ballu stipras zemestrīces, kurai sekoja cunami viļņi. Tā tiek uzskatīta par vienu no vēsturē lielākajām kodolkatastrofām. Fukusimas I AES avārija ir otrā kodolkatastrofa pēc Čornobiļas AES katastrofas, kas novērtēta ar 7. līmeni pēc Starptautiskās kodolnegadījumu skalas. Pēc kodolkatastrofas apkārt kodolreaktoram tika izveidota 20 km lielu evakuācijas zona. Avārijas dēļ apkārtējā vidē nonāca radioaktīvie elementi, ieskaitot jodu-131 un cēziju-134/137, kas detektēti atmosfērā arī citur pasaulē, ieskaitot Kalifornijā un Klusajā Okeānā.

Pirms avārijas Fukusimas AES bija viena no 15 pasaules jaudīgākajām AES ar kopējo jaudu 4700 MWe, izvietota 250 km uz ziemeļiem no Tokijas.

Kopumā zemestrīces rezultātā darbību automātiski pārtrauca 11 reaktori četrās atomelektrostacijās, taču negadījums Fukusimas I AES ir nopietnākā avārija.

Cunami radīja traucējumus elektropadevē reaktoru dzesēšanas sistēmām. Avārijas rezultātā notika cilvēka veselībai bīstama apjoma radioaktivitātes noplūde apkārtējā vidē. PVO 2013. gadā norādījusi uz riska palielināšanos iedzīvotājiem saslimt ar vēzi, piemēram, meitenēm, kas avārijas laikā atradās AES tuvumā, par 70% palielinājies risks saslimt ar vairogdziedzera vēzi (no 0.75% uz 1.25% dzīves laikā). Divdesmit kilometru rādiusā ap AES evakuēti ap 200 000 iedzīvotāju.

11. aprīlī oficiāli Japānas avoti atzina, ka avārija Fukusimas AES ir vērtējama kā augstākā 7. līmeņa katastrofa pēc Starptautiskās kodolnegadījumu skalas, iepriekš tā tika vērtēta kā 5.—6. līmeņa katastrofa. Tā ir otrā ar 7. līmeni novērtētā katastrofa cilvēces vēsturē (pirmā bija 1986. gadā notikusī Čornobiļas AES katastrofa).

Neraugoties uz intensīviem glābšanas darbiem, pēc avārijas situācija atomelektrostacijā turpināja pasliktināties, un 25. martā tika izsludināta evakuācija no teritorijas plašākā rādiusā — 20 km ap AES. AES apkārtnē turpināja paaugstināties radiācijas līmenis un marta beigās radioaktīvais piesārņojums Klusajā okeānā un sauszemē normu pārsniedza jau tūkstošiem reižu, maksimumu sasniedzot 31. martā, kad jūras ūdenī pie AES piesārņojums ar radioaktīvo jodu pārsniedza normu vairāk kā 4000 reižu.

## Skatīt arī

* 2011. gada Japānas zemestrīce

## Atsauces

## Ārējās saites

* Fukushima Nuclear Accident Aktuāla informācija Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras mājas lapā (angliski)
# Veikals

Pārtikas tirdzniecības veikals Buenosairesā, Argentīnā
**Veikals** ir speciāli aprīkota telpa vai celtne mazumtirdzniecībai; tirdzniecības uzņēmums. Par veikalu dēvē arī tirdznieciskas, arī finansiālas darbības un darījumus. Tradicionālā veikala ēkā ir tirdzniecības, administrācijas un noliktavas telpas. Veikals var būt jebkura tirdzniecības vieta no nelielas novietnes brīvā dabā līdz tirdzniecības centram. Pastāv arī interneta un radio veikali. Lielbritānijā un Eiropā preču mazumtirdzniecība tiek uzskatīta par pakalpojumu sniegšanas darbību. Eiropas Pakalpojumu direktīva attiecas uz visu mazumtirdzniecību, tostarp periodiskajiem tirgiem, ielu tirgotājiem un mazumtirgotājiem.

## Skatīt arī

* Lielveikals

## Atsauces
# Sakē

Nefiltrēts sakē glāzē
**Sakē** (IPA: [saˈkeː]; japāņu: 酒) ir raudzēts alkoholisks dzēriens, ko iegūst no pulētiem rīsiem. Japānas nacionālais dzēriens.

Sakē raudzēšana atšķiras no alus raudzēšanas. Alum cietes pārcukurošanās un cukura pārrūgšana spirtā ir divi atsevišķi posmi, sakē tas notiek vienlaicīgi. Atšķiras arī alkohola saturs dzērienos. Neatšķaidītā sakē alkohola saturs sasniedz 18—20%, bieži vien tas tiek samazināts līdz 15%, pirms pildīšanas pudelēs atšķaidot ar ūdeni.

Japāņu valodā vārds "sakē" (酒) var nozīmēt jebkuru alkoholisko dzērienu. Tas, kas latviski pazīstams kā sakē, japāniski tiek saukts par *nihonshu* (日本 酒).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sakē.
* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
# Ņiigatas prefektūra

|  |
| --- |
| **Ņiigatas prefektūra *Niigata-ken |
| 新潟県 |
| —  **Japānas perfektūra**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Ņiigata
 |
| Oficiālā valoda
  | japāņu
 |
| Valsts
  |  Japāna |
| Reģions
  | Čjūbu
 |
| Sala
  | Honsju
 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 12 582,47 km² |
| **Iedzīvotāji** (2023) |
|  - Kopā | 2 131 009 |
|  - Blīvums | 169,4/km² |
| Laika josla | JST (UTC+9)
  |
| **Mājaslapa:** www.pref.niigata.jp |
|  **Ņiigatas prefektūra Vikikrātuvē** |

**Ņiigatas prefektūra** (japāņu: 新潟県) ir viena no Japānas prefektūrām, kas atrodas Čjūbu reģionā uz Honsju salas. Prefektūra robežojas ar Gummas prefektūru, ar Nagano prefektūru un ar Tojamas prefektūru dienvidos, ar Jamagatas prefektūru ziemeļos un ar Fukusimas prefektūru austrumos, bet rietumos to apskalo Japāņu jūra.

Prefektūras kopējā platība ir 12 582,47 km², sīkāk tā sastāv no 9 rajoniem, 30 pašvaldībām un 20 pilsētām. Lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Ņiigata. Pēc 2023. gada datiem prefektūrā dzīvo ap 2,13 miljoniem iedzīvotāju. Tā ir piektā lielākā Japānas prefektūra pēc platības un četrpadsmitā lielākā pēc iedzīvotāju skaita.

25% no prefektūras teritorijas aizņem nacionālie parki. Prefektūras ekonomika galvenokārt balstās uz lauksaimniecības nozari un rīsu audzēšanu.

## Iedzīvotāji

### Ievērojamas personības

Ņiigatas prefektūrā dzimuši vai dzīvojuši:

* Isoroku Jamamoto (japāņu: 山本 五十六, Yamamoto Isoroku, 1884 — 1943), japāņu admirālis, Japānas Imperatora flotes komandieris.
# Hūzestāna[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Hūzestānas ostāns** |
| **استان خوزستان** |
| —  **ostāns**  —  |
| Čoga Zanbīlas zikurātsČoga Zanbīlas zikurāts |
|  |
| Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts
  |  Irāna |
| Centrs | Ahvāza |
| Šāhrestāni |
29
* Ābadāna
* Agādžārī
* Ahvāza
* Andīka
* Andīmeška
* Bāgemaleka
* Bāvi
* Behbehāna
* Dašte Azādegāna
* Dezfūla
* Dezpārta
* Gotvanda
* Haftkela
* Hamīdīje
* Hendīdžāna
* Hoveize
* Īze
* Karhe
* Kārūna
* Horamšahra
* Lalī
* Māhšahra
* Masdžedsoleimana
* Omīdīje
* Rāmhormoza
* Rāmšīra
* Šādegāna
* Šūša
* Šūštara
 |
| **Platība**  |
|  - Kopā
  | 64 055 km² |
| **Iedzīvotāji** (2016) |
|  - Kopā | 4 711 000 |
|  - Blīvums | 73,5/km² |
|  - Etniskais sastāvs | persieši arābi luri |
|  **Hūzestānas ostāns Vikikrātuvē** |

**Hūzestānas ostāns** (persiešu: استان خوزستان, *Ostān-e Xūzestān*) ir Irānas ostāns valsts dienvidrietumos. Robežojas ar Īliāmas ostānu ziemeļrietumos, Luristānas ostānu ziemeļos, Isfahānas ostānu ziemeļaustrumos, Čahārmahāla un Bahtijārī un Kohkīlūje un Būjerahmada ostāniem austrumos, ar Irāku rietumos. Ostāna krastu dienvidos apskalo Persijas līcis. Administratīvais centrs ir Ahvāza. Lielākās pilsētas ir Ahvāza (1184 788), Dezfūla (264 709), Abādāna (231 476), Māhšahra (162 797), Andīmeška (135 116), Horamšahra (133 097), Behbehāna (122 604), Īze (119 399), Šūštara (101 878) un Masdžedsoleimana (100 497).

Ostāns ir bagāts ar naftas un dabasgāzes atradnēm. Tā etniskais sastāvs ir ļoti raibs - puse tā iedzīvotāju ir luri, bet bez persiešiem tajā dzīvo ievērojama arābu minoritāte. Kopš 20. gadsimta 20. gadiem reģionā eksistē arābu separātistu kustība, kura īpaši aktīva bija Irākas-Irānas kara laikā, kad Irāka kustību atbalstīja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hūzestāna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Persijas līcis[labot | labot pirmkodu]

| Persijas līcis |
| --- |
| Persijas līča satelītuzņēmums |
| Persijas līcisRādīt kartē "Tuvie un Vidējie Austrumi"Persijas līcisRādīt kartē "Āzija" |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Indijas okeāns |
| Platība |
251 000 km2 |
| Garums |
989 km |
| Vid. dziļums |
50 m |
| Maks. dziļums |
90 m |
| Sāļums |
41‰ |
| Valstis un teritorijas | * Apvienotie Arābu Emirāti
* Bahreina
* Irāka
* Irāna
* Katara
* Kuveita
* Omāna
* Saūda Arābija
 |
| Lielākās pilsētas | * Abū Dabī
* Dammāma
* Doha
* Dubaija
* Kuveita
* Manāma
* Šārdža
 |
|  **Persijas līcis Vikikrātuvē** |

**Persijas līcis** (persiešu: خلیج فارس, *Xalij-e Fârs*) vai **Arābu līcis** (arābu: الخليج العربي, *Al-Khalīj al-ˁArabī*) ir iekšējā jūra Indijas okeāna ziemeļrietumos. Tā atrodas Tuvajos Austrumos starp Arābijas pussalu un Āzijas kontinenta pamatdaļu. Hormuza šaurums to savieno ar Omānas līci, Arābijas jūru un Indijas okeānu. Persijas līča piekrastē atrodas Omāna, Saūda Arābija, Apvienotie Arābu Emirāti, Katara, Bahreina, Kuveita, Irāka un Irāna. Tajā ietek Tigras un Eifratas satekupe Šatelarāba. Persijas līča maksimālais garums ir 989 km, bet platums vidēji svārstās no 180 līdz 320 km; šaurākā vieta ir 56 km plata. Platība ir 251 000 km², vidējais dziļums ir 50 m, bet lielākais — 90 m. Persijas līcī ir lieli naftas lauki.

## Nosaukums

Persijas līča reģions lielo naftas krājumu dēļ ir ģeopolitiski ļoti svarīgs. Acīmredzot, tāpēc kopš 1960. gadiem arābu valstīs to sauc par Arābu līci vai vienkārši par Līci. Tomēr starptautiski atzītais nosaukums ir Persijas līcis. Starptautiskā Hidrogrāfijas organizācija lieto nosaukumu Irānas līcis (Persijas līcis) (*Gulf of Iran* (*Persian Gulf*)).

## Vēsture

No 1980. līdz 1989. gadam Persijas līcis bija Irānas—Irākas kara kaujaslauks, kurā katra no karojošajām pusēm uzbruka pretinieku tankkuģiem. 1990. un 1991. gadā norisinājās Līča karš starp Irāku un Kuveitu.

## Saimniecība

Persijas līča reģionā tiek iegūti aptuveni 40% no visas pasaules jēlnaftas. Nafta tiek arī pārstrādāta citos naftas produktos, kas veido 15% no visas pasaules naftas produktiem. Caur Persijas līci nafta un naftas produkti galvenokārt tālāk tiek transportēti ar tankkuģiem. Tiek izmantoti arī naftas cauruļvadi uz Vidusjūras un Sarkanās jūras ostām. Persijas līča valstīm saimniecība galvenokārt ir atkarīga no naftas ieguves.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Persijas līcis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Džammu un Kašmīra

Džammu un Kašmīras savienības teritorijas lokalizācija (2019).
Džammu un Kašmīras savienības teritorijas sadalījums apriņķos (2019).
**Džammu un Kašmīra** (dogru: जम्मू और कश्मीर, urdu: جموں اور کشمیر, *Jammūn va Kaśmīr*) ir viena no Indijas savienības teritorijām, kas robežojas ar Ladākhu ziemeļaustrumos, Pendžābas un Himāčalas Pradēšas štatiem dienvidaustrumos, kā arī ar Pakistānu rietumos un ziemeļos. Teritorijas platība ir 42 241 km². Administratīvais centrs vasarā ir Džammu, bet ziemā štata lielākā pilsēta Šrīnagara. 2011. gadā tagadējā Džammu un Kašmīras teritorijā dzīvoja aptuveni 12,3 miljoni iedzīvotāju.

## Administratīvais sadalījums

Džammu un Kašmīra sastāv no diviem etniski un reliģiski atšķirīgiem reģioniem. Džammu daļā 2011. gadā dzīvoja vairāk nekā 5,3 miljoni iedzīvotāju, lielākoties hinduisti (66%) un musulmaņi (30%). Lielākā etniskā grupa ir dogri (47%).
Savukārt Kašmīras reģionā (Kašmīras ielejā) 2011. gadā dzīvoja 6,9 miljoni iedzīvotāju, vairāk nekā 97% ir musulmaņi. Gandrīz visi Kašmīras ielejas iedzīvotāji runā kašmiriešu valodā.

## Vēsture

1954. gadā pieņemtais Indijas konstitūcijas 370. pants Kašmīrai deva tiesības uz savu atsevišķu konstitūciju, karogu un neatkarīgu lēmumu pieņemšanā visās jomās, izņemot aizsardzību, ārlietas un sakarus.

Indijas parlaments 2019. gada 6. augustā apstiprināja valdības plānu, kas anulēja štata autonomiju un līdz 31. oktobrim izveidoja divas jaunas savienības teritorijas — vienu Džammu un Kašmīras, bet otru Ladākhas teritorijā.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Džammu un Kašmīra (štats)
* Kašmīra

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džammu un Kašmīra.
# Indijas dzelzceļa transports[labot | labot pirmkodu]

**Indijas dzelzceļa transports** galvenokārt sastāv no pasažieru un kravu pārvadājumiem pa integrētu dzelzceļa tīklu. Indijas nacionālo dzelzceļa sistēmu pārvalda Indijas dzelzceļš, kas ir Indijas valdības Dzelzceļa ministrijas pakļautībā esoša valsts iestāde. Ekonomiskie pētījumi liecina, ka dzelzceļa tīkls pozitīvi ietekmē valsts ekonomiku.

Metropoles dzelzceļa tīklu lielākajā tā daļā pārvalda neatkarīgas iestādes, kas izveidotas konkrētu uzdevumu veikšanai. Dažās vietās pastāv privātas sliedes, tās tiek izmantotas, lai savienotu kravas ar integrēto dzelzceļa tīklu. Kopš 2022. gada tiek veicināti privāti pakalpojumu sniedzēju iesaistīšanās starppilsētu satiksmē, taču joprojām galvenokārt šos pakalpojumus nodrošina Indijas dzelzceļš.

Pēc garuma pasaulē ceturtais lielākais dzelzceļa tīkls. Kopējais maršrutu garums ir 68 584 km, kopējais sliežu ceļu garums ir 132 310 km, no tiem 64 080 km ir elektrificēti ar 25 KV maiņstrāvas elektrisko vilci, vairāk nekā 8 000 staciju. Tiek pārvadāti 11 miljardi pasažieru un 1 512 miljardu tonnu kravu gadā. Kopumā tīklā pārvietojas 14 781 lokomotīve, 84 863 pasažieru vagoni un 318 196 kravas vagoni.

## Negadījumi un avārijas

Saskaņā ar Indijas Nacionālā noziegumu reģistru biroja datiem, 2021. gadā visā Indijā gandrīz 18 000 dzelzceļa negadījumos gāja bojā vairāk nekā 16 000 cilvēku. Gandrīz 68% dzelzceļa negadījumu ir kritieni no vilcieniem un vilciena-cilvēka sadursmes uz sliedēm.

## Atsauces
# Nebināra dzimtes identitāte

Nebināru personu karogs
**Nebinārā dzimtes identitāte** (angļu: *non-binary gender*) ir dzimtes identitāšu spektrs, kas nav vīriešu vai sieviešu dzimtes identitāte. Dzimtes identitāte ir psiholoģiskas dabas jēdziens un var neatbilst personas faktiskajam fiziskajam stāvoklim. Šīs identitātes nesējus sauc par **nebinārām personām**, un to identitāte var vienkārši pārsniegt tradicionālo bināro dzimumu sistēmu, būt plūstoša jeb laika gaitā mainīga vīriešu un sieviešu dzimtes kombinācija (*bigender*, *trigender*) vai nepastāvēt pilnībā.

Latviešu valodas gramatikas iespējas atveidot nebināru dzimti tikušas apspriestas 21. gadsimta otrās desmitgades beigās. Pagaidām nav atrasts efektīvs veids, kā izvairīties no apzīmējumiem vīriešu vai sieviešu dzimtē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nebināra dzimtes identitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Batonrūža

| Batonrūža  |
| --- |
| pilsēta |
| *Baton Rouge* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Batonrūža |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **ASV** |
| Štats |  Luiziāna |
| Dibināta |
1699. gadā |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Melvins Holdens |
| Platība |
|  • pilsēta |
204,8 km2 |
|  • sauszeme |
198,9 km2 |
| Augstums |
14 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • pilsēta |
227 470 |
|  • blīvums |
1 110,7/km² |
|  • aglomerācija |
802 484 |
| Laika josla |
CSTT (UTC-6) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CDT (UTC-5) |
| Tālruņu kods |
225 |
| Mājaslapa |
www.brgov.com |
|  **Batonrūža Vikikrātuvē** |

**Batonrūža** (angļu: *Baton Rouge*, franču: *Bâton-Rouge*) ir pilsēta ASV, Luiziānas štata administratīvais centrs un otra lielākā pilsēta. Atrodas austrumu Batonrūžas novadā. Batonrūža ir liels ASV dienvidu industriālais, ķīmijas, medicīnas un pētniecības centrs. Pilsētas osta ir devītā lielākā valstī pēc pārvestā kravu daudzuma. Saskaņā ar 2020. gada ASV tautas skaitīšanas datiem pilsētā dzīvo 227 470 iedzīvotāji.

Batonrūžas vēsture sākusies 1699. gadā, kad pilsētas teritorijā nonāca franču pētnieks sers d'Ibervils.

Pilsētā novērojams mitrs subtropu klimats ar siltām ziemām, karstām un mitrām vasarām.

## Sadraudzības pilsētas

Batonrūžas sadraudzības pilsētas ir :

* Kaira, Ēģipte (kopš 1951)
* Ruāna, Francija (kopš 1963)
* Taidžuna, Taivāna (kopš 1976)
* Sjudadobregona, Meksika (kopš 1977)
* Portoprensa, Haiti (kopš 1978)
* Ljēža, Beļģija (kopš 1985)
* Aiksa, Francija (kopš 1987)
* Kordova (Meksika), Meksika (kopš 2002)
* Heze, Ķīna (kopš 2008)
* Malatja, Turcija (kopš 2009)
* Guijana, Ķīna (kopš 2010)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Batonrūža.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Mājaslapa Arhivēts 2010. gada 26. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Faraons

Faraona attēlojums
**Faraons** (koptu: ⲡⲣ̅ⲣⲟ, *prro*) ir vispārpieņemts apzīmējums Senās Ēģiptes valdniekiem sākot ar pirmo dinastiju, kas sāka valdīt ap 3150. gadu p.m.ē. un beidza valdīt līdz ar Ēģiptes iekļaušanu Romas impērijas sastāvā 30. gadā p.m.ē. Faktiski šo terminu sāka izmantot tikai sākot ar 1200. gadu p.m.ē., kad valdīja Merneptahs. Pirms tam Ēģiptes valdnieki tika saukti par horu, nesu beti vai nebti.

Senajā Ēģiptē liela nozīme bija mitoloģijai. Faraoni uzņēmās arī galvenā priestera pienākumus. Ēģiptieši ticēja, ka faraons ir dzīva saikne starp cilvēkiem un dieviem un ka pēc nāves faraons pats kļūst par dievu. Faraoni kontrolēja visu Ēģipti, izdeva likumus, ievāca nodokļus un pildīja karavadoņa pienākumus gan aizsargājoties no citām tautām, gan uzbrūkot tām.

## Ievērojamākie faraoni

| Vārds | Komentāri | Valdīšanas periods |
| --- | --- | --- |
| Narmers | 1. dinastijas 1. faraons, pirmais Senās Ēģiptes faraons | ap 3100. gadu p.m.ē. |
| Džosers | 3. dinastijas 1. faraons, uzcēla pirmo Ēģiptes piramīdu | ap 2670. gadu p.m.ē. |
| Heopss | 4. dinastijas 2. faraons, uzbūvēja Gīzas piramīdas | 2589–2566. gads p.m.ē. |
| Hefrens | 4. dinastijas 4. faraons | 2558–2532. gads p.m.ē. |
| Pepi I | 6. dinastijas 3. faraons | 2332—2283. gads p.m.ē. |
| Pepi II | 6. dinastijas 5. faraons, valdīja 94 gadus, visilgāk no visiem faraoniem | 2278—2184. gads p.m.ē. |
| Jahmoss I | 18. dinastijas 1. faraons | apmēram 1550–1525. gads p.m.ē. |
| Hatšepsuta | 18. dinastijas 5. faraone | 1479–1458. gads p.m.ē. |
| Tutmoss III | 18. dinastijas 6. faraons | 1458–1425. gads p.m.ē. |
| Ehnatons | 18. dinastijas 10. faraons, sākumā pazīstams kā Amenhoteps IV | 1353—1336. gads p.m.e. |
| Tutanhamons | 18. dinastijas 13. faraons | 1333—1324. gads p.m.ē. |
| Ramzess Lielais | 19. dinastijas 3. faraons | 1279—1213. gads p.m.ē |
| Dārijs I | 27. (pirmās persiešu) dinastijas 4. faraons | 521–486. gads p.m.ē. |
| Kserkss I | 27. (pirmās persiešu) dinastijas 6. faraons | 486–465. gads p.m.ē. |
| Dārijs III | 31. (otrās persiešu) dinastijas 4. (pēdējais) faraons | 336–332. gads p.m.ē. |
| Aleksandrs Lielais | Argeadu dinastijas 1. faraons | 332–323. gads p.m.ē. |
| Ptolemajs I Soters | Ptolemaju dinastijas 1. faraons | 305–285. gads p.m.ē. |
| Kleopatra VII | Ptolemaju dinastijas 37. faraone | 51–30. gads p.m.ē. |
| Cezarions (Ptolemajs XV) | Ptolemaju dinastijas 41. faraons, pēdējais Senās Ēģiptes faraons | 44–30. gads p.m.ē. |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Faraons.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Iztvaikošana[labot | labot pirmkodu]

Šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās — tas iztvaiko
Duration: 42 seconds.0:42Eksperiments, kas rāda, kā, iztvaikojot spirtam, pazeminās spirtā samērcētā sensora temperatūra
**Iztvaikošana** ir fizikāls process, kad šķidruma molekulas, haotiski kustoties, iegūst tik lielu kinētisko enerģiju, ka tās atstāj šķidrumu, pārvarot pārējo molekulu pievilkšanās spēkus. Tātad šķidruma daudzums vaļējā traukā nemitīgi samazinās. Lai šķidrums iztvaikotu, tam nav obligāti jāsasniedz vārīšanās temperatūra. Vārīšanās ir iztvaikošanas process apstākļos, kad apkārtējais spiediens ir vienāds ar tvaika parciālspiedienu attiecīgajā temperatūrā. Vārīšanās laikā iztvaikošana notiek visā šķidruma tilpumā, nevis tikai no virsmas.

Iztvaikošana var notikt arī no cieta agregātstāvokļa — to sauc par sublimāciju.

## Iztvaikošana un kondensācija

Pretējais process iztvaikošanai ir kondensācija — vielas atgriešanās no gāzveida stāvokļa šķidrā stāvoklī. Gan iztvaikošana, gan kondensācija var norisināties vienlaikus. Ja trauks ir vaļējs, tad šķidrumu atstājušās molekulas var arī neatgriezties šķidrumā. Šajā gadījumā iztvaikošana un kondensācija nekompensējas un šķidruma daudzums samazinās. Ja gaisa plūsma virs trauka aiznes radušos tvaiku, šķidrums iztvaiko ātrāk, jo tvaika molekulām samazinās iespēja atkal atgriezties šķidrumā.
# Izplatības areāls

Bezastaino abinieku izplatības areāls (piemērs)
**Izplatības areāls** (latīņu: *area* — 'platība') — apgabals, kurā izplatīta kāda parādība. Bioloģijā areāls ir teritorija, kurā organismi dzīvo un vairojas. Savs areāls ir ne tikai sugai, bet arī ģintij un jebkuram citam taksonam. Sugu areāli mainās laika gaitā klimata, ģeoloģisko izmaiņu un cilvēku saimnieciskās darbības ietekmē.
Vislielāko areālu suga ieņem savas attīstības uzplaukuma periodā. Mazi areāli ir ļoti jaunām un ļoti vecām sugām. Areāli var strauji samazināties arī, ja cilvēku saimnieciskās darbības rezultātā sugu biotopi tiek aizstāti ar aramzemi, izcirsti meži, nosusināti mitrāji, izstrādāti purvi. Areāli samazinās arī cilvēku vajātām sugām (tīģeris, leopards).

Pēc formas izšķir dažādus areālu tipus, piemēram, vienlaidus, dalītu (disjunktīvu jeb disjunktu), cirkumpolāru areālu. Eiropā dalīti areāli veidojušies vairākām augu un dzīvnieku sugām, kuras pēdējo leduslaikmetu pārdzīvoja Alpu kalnos. Ledājam atkāpjoties, tās izplatījās uz ziemeļiem. Klimatam kļūstot siltākam un ieceļojot citām, konkurētspējīgākām sugām, tās līdz mūsdienām saglabājušās tundras zonā un Alpu kalnos. Tāda suga ir, piemēram baltais zaķis, pundurbērzs u.c. Pundurbērzs, piemēram, Latvijā saglabājies atsevišķās atradnēs purvos, kur tas spējis pārciest dažādas klimata izmaiņas. Šādas sugas sauc par klimata reliktiem.

Dažām sugām, kuras veidojušās izolētos apstākļos, piemēram okeānu salās vai augstu kalnos, mēdz būt ļoti nelieli areāli. Šādas sugas sauc par endēmiskām vai endēmiem. Latvijā nav endēmisku sugu.

Sugu areālu attēlus mēdz apkopot floras vai faunas atlantos, piemēram, Eiropas Floras atlantā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Izplatības areāls.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)