Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kamčatka[labot | labot pirmkodu]

| Kamčatka |
| --- |
| *Камчатка* |
| Pussalas augstākās virsotnes Kļuču sopkas izvirdums 2013. gadā |
| KamčatkaRādīt kartē "Krievija"KamčatkaRādīt kartē "Āzija" |
| Ģeogrāfija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
270 000 km² |
| Augstākais kalns |
Kļuču sopka 4835 m |
| Administrācija |
| Valsts |  Krievija |
| Federācijas subjekts |
Kamčatkas novads |
| Lielākā pilsēta |
Petropavlovska-Kamčatska |
| Demogrāfija |
| Pamatiedzīvotāji |
krievi, korjaki, itelmeņi, kamčadali |
|  **Kamčatka Vikikrātuvē** |

**Kamčatka** jeb **Kamčatkas pussala** ir pussala Āzijas ziemeļaustrumos, Krievijas austrumdaļā. Rietumos to apskalo Ohotskas jūra, austrumos Beringa jūra un Klusais okeāns.

## Ģeogrāfija

Pussala ir izstiepta ziemeļaustrumu-dienvidrietumu virzienā 1200 km garumā. Ar kontinentālo Āziju to savieno 93 km plats šaurums. Visplatākā vieta pussalā ir 440 km. Kamčatkas pussala aizņem 472 300 km2 lielu platību.

Pussalas austrumu krasts ir stipri izrobots, ir lieli līči un pussalas. Pussalas galējais dienvidu punkts ir 50°52' D.p. Kamčatkas pussalas teritorijā ir Kamčatkas novads.

Pussalā daudz aktīvu vulkānu, zināmākie no tiem ir pussalas augstākais kalns Kļuču sopka, kā arī Šivelučs, Krašeņiņņikova vulkāns, Ičas sopka, Korjaku sopka, Avačas sopka, Kronoku sopka u.c.

## Vēsture

Pirmie kazaki Kamčatkā ieradās 1697. gadā, neilgi pēc tam Krievijas cariste anektēja pussalu, vietējie iedzīvotāji korjaki, itelmeni, čukči un aleuti pakāpeniski tika iznīcināti. Vituss Berings vadīja divas ekspedīcijas uz Kamčatku no 1725. līdz 1730. gadam un no 1733. līdz 1743. gadam. 1740. gadā tika nodibināta Kamčatkas Petropavlovska.

1730.-1750. gados Čukotkā un Kamčatkā notika nepārtrauktas militāras sadursmes, kurās vairākkārti tika ieņemti krievu un iezemiešu forti. Čukču militāro panākumu iespaidā korjaki un jukagiri uz laiku atteicās no Krievijas pavalstniecības un pieslējās čukčiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kamčatka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Aleutu salas[labot | labot pirmkodu]

| Aleutu salas |
| --- |
| *Aleutian Islands* |
| Formauntinsu salas |
| Aleutu salasRādīt kartē "Klusais okeāns"Aleutu salasRādīt kartē "Aļaska" |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Beringa jūra, Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Salu skaits |
162 |
| Platība |
17 670 km² |
| Garums |
1900 km |
| Augstākais kalns |
Šišaldins 2857 m |
| Administrācija |
|  ASV |
| Pavalsts |
Aļaska |
| Lielākā pilsēta |
Unalaška |
|  Krievija |
| Novads |
Kamčatkas novads |
| Lielākā pilsēta |
Ņikoļska |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
8162 |
| Blīvums |
0,5/km² |
| Pamatiedzīvotāji |
aleuti |
|  **Aleutu salas Vikikrātuvē** |

**Aleutu salas** (angļu: *Aleutian Islands*, aleutu: *Unangam Tanangin*) ir ap 1900 km garš arhipelāgs Klusā okeāna ziemeļos. Administratīvi pieder Amerikas Savienoto Valstu Aļaskas pavalstij, bet Komandora salas rietumos, kas ģeogrāfiski piederīgas Aleutu salām, ietilpst Krievijas Federācijas Kamčatkas novadā. Atdala no okeāna Beringa jūru. Sastāv no vairāk kā 160 vulkāniskām salām, kurās ir 57 vulkāni. Nosaukums, domājams, cēlies no čukču valodas vārda *aliat* — ‘sala’. Salas apdzīvo galvenokārt to pamatiedzīvotāji aleuti.

## Ģeogrāfija

Arhipelāgs sastāv no 14 galvenajām salām un vairāk par 200 nelielām saliņām un klintīm. Dalās vairākās salu grupās:

* Foksu salas
	+ Unimaka (4069,9 km²)
	+ Unalaška (2720 km²)
	+ Umnaka (1776,8 km²)
	+ Akutana (334,1 km²)
* Formauntinsu salas
* Andrejanova salas
	+ Atka (1048,8 km²)
	+ Adaka (711 km²)
	+ Tanaga (528 km²)
	+ Amļa (445,7 km²)
	+ Kanaga (368 km²)
	+ Sīgvauma (207,3 km²)
* Retu salas
	+ Amčitka (308,6 km²)
	+ Kiska (277,7 km²)
* Nīru salas
	+ Atu (893 km²)
	+ Agatu (221,6 km²)
	+ Semiču salas
* Komandora salas
	+ Beringa sala (1667 km²)
	+ Mednija (186 km²)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aleutu salas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Čukču valoda

| Čukču valoda ԓыгъоравэтԓьэн йиԓыйиԓ |
| --- |
| Valodu lieto: | Krievija  |
| Reģions: | Čukotkas autonomais apvidus |
| Pratēju skaits: | 7740 |
| Valodu saime: | Paleoaziātu  Čukotkas-Kamčatkas   Čukču-korjaku    **Čukču valoda**  |
| Rakstība: | kirilica |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: |  |
| ISO 639-3: | ckt |
|

**Čukču valoda** ir valoda, kurā runā čukči Krievijas Tālajos austrumos. Tajā runā 7700 no 15 700 čukčiem. Valoda ir iekļauta UNESCO apdraudēto valodu sarakstā.

Īpaša čukču valodas īpatnība ir tāda, ka sieviešu un vīriešu runā ir atšķirības. Sievietēm ir tabu izrunāt vīra radinieku vārdus un līdzīgi skanošus vārdus. Atšķirības ir arī parastu vārdu izrunā. Tur, kur vīrieši izrunā "r" vai "rk", sievietes saka "c". Piemēram, "valzirgu" vīrieši sauc par "*рыркы*", bet sievietes par "*цыццы*". Līdzīga īpatnība ir čukčiem radniecīgajā aļutoriešu valodā.

## Ortogrāfija

Līdz 1931. gadam čukču valodai nebija savas ortogrāfijas. 1931. gadā izveidoja pirmo čukču alfabētu uz latīņu alfabēta pamata:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Ā ā | B b | C c | D d | Е е | Ē ē | Ә ә |
| Ӛ ӛ | F f | G g | H h | I i | Ī ī | J j | K k |
| L l | M m | N n | Ŋ ŋ | O o | Ō ō | P p | Q q |
| R r | S s | T t | U u | Ū ū | V v | W w | Z z |
| Ь ь |  |  |  |  |  |  |  |

1937. gadā tas tika aizstāts ar kirilicas alfabētu. Sākumā tas bija krievu alfabēts ar papildu zīmēm **К’ к’** un **Н’ н’**. Ap 1950. gadu tie tika aizstāti ar **Ӄ ӄ** un **Ӈ ӈ**. 1980. gadu beigās burts **Ԓ ԓ** aizstāja burtu **Л л**.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж |
| З з | И и | Й й | К к | Ӄ ӄ | Л л | Ԓ ԓ | М м |
| Н н | Ӈ ӈ | О о | П п | Р р | С с | Т т | У у |
| Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы |
| Ь ь | Э э | Ю ю | Я я | ʼ |

## Atsauces
# Tīmekļa rāpuļprogramma[labot | labot pirmkodu]

**Tīmekļa rāpuļprogramma** (angļu: *web crawler*), saukta arī par **zirnekli** (angļu: *spider*), ir programmatūra, kas sistemātiski pārlūko vispasaules tīmekli, lejupielādē tīmekļa vietņu saturu un to indeksē (informāciju par vietnēm ievieto datubāzē). Tipiski rāpuļprogrammas izmanto meklētājprogrammas, lai iegūtu informāciju par tīmekļa vietnēm.

Rāpuļprogrammas darbība sākas ar *sēklu* — tīmekļa vietņu URL sarakstu, kuras tam jāapmeklē. Kad programma pārlūko šīs vietnes, tā identificē hipersaites tajās un pievieno to adreses apmeklējamo URL sarakstam, tādējādi paplašinot sev zināmo tīmekļa vieņu sarakstu. Tā kā vispasaules tīmeklis ir plašs, rāpuļprogrammai ir nepieciešams izvēlēties, kuras vietnes tā apmeklēs vispirms. To izdara, balstoties uz vairākiem faktoriem, piemēram, cik bieži citas vietnes satur saites uz šo lapu, cik bieži tā tiek apmeklēta vai arī citiem faktoriem, kas norāda, ka šī vietne satur svarīgu informāciju. Tāpat ir nepieciešams vietnes apmeklēt atkārtoti, jo saturs tīmeklī tiek regulāri izmainīts un atjaunots.

Tā kā rāpuļprogrammas rada noslogojumu apmeklētajām vietnēm un ne visi tīmekļa vietņu operatori vēlas, lai tās tiktu indeksētas, ir izstrādāti mehānismi, kā vietne var informēt rāpuļprogrammu, ja tā nevēlas, lai to indeksētu. Iekļaujot `robots.txt` failu, vietne var dot norādes neindeksēt konkrēto vietni vispār vai arī indeksēt tikai daļu no tās.

Ņemot vērā tīmekļa izmērus, pilnīga tīmekļa indeksēšana nav reālistiska. 2009. gada pētījums lēš, ka pat lielākās meklētājprogrammas nav indeksējušas vairāk par 40—70% no indeksējamā tīmekļa. Tāpat ne visas tīmekļa vietnes ir iespējams indeksēt, piemēram, rāpuļprogrammai nav iespējas uzzināt par tīmekļa vietnes eksistenci, uz kuru neved neviena hipersaite.

Par pirmo tīmekļa rāpuļprogrammu uzskata 1993. gadā izstrādāto *World Wide Web Wanderer*, kuras mērķis bija interneta izaugsmes mērīšana. 1994. gadā tika palaists *WebCrawler*, kas bija pirmā publiski pieejamā meklētājprogramma, kam bija pieejams pilna teksta saturs. No šīs programmas radās rāpuļprogrammu nosaukums. Palielinoties meklētājprogrammu skaitam, strauji pieauga arī rāpuļprogrammu skaits. Tiek lēsts, ka 2002. gadā 40% no tīmekļa satiksmes īstenoja rāpuļprogrammas.

## Rāpuļprogrammu saraksts

* *Applebot* — *Apple* rāpuļprogramma, atbalsta *Siri* un citus uzņēmuma produktus.
* *Bingbot* — *Microsoft* meklētājprogrammas *Bing* rāpuļprogramma.
* *Baiduspider* — *Baidu* rāpuļprogramma.
* *DuckDuckBot* — *DuckDuckGo* rāpuļprogramma.
* *Googlebot* — *Google* rāpuļprogramma, sastāv no divām programmām — *Googlebot Desktop* un *Googlebot Mobile* (simulē darbvirsmas un mobilos lietotājus attiecīgi).
* *Yahoo! Slurp* — bija *Yahoo!* rāpuļprogramma, līdz *Yahoo!* noslēdza vienošanos ar *Microsoft* par *Bingbot* izmantošanu.
* *YandexBot* — *Yandex* rāpuļprogramma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* What is a web crawler bot? (angliski)
# DOS[labot | labot pirmkodu]

Akronīms **DOS** tiek lietots, lai apzīmētu disku operacionālās sistēmas, kas ir datoru operacionālās sistēmas, kas nodrošina datu nesējos esošu failu sistēmu abstrakciju.

## DOS IBM PC savietojamos datoros

Pamatā ar terminu DOS apzīmē IBM PC savietojamo datoriem radīto operacionālo sistēmu saimi, kas ietver PC-DOS, MS-DOS, DR-DOS, FreeDOS, OpenDOS, PTS-DOS un citas sistēmas. No tām vispopulārākā ir MS-DOS sistēma.
# DuckDuckGo[labot | labot pirmkodu]

| *DuckDuckGo* |
| --- |
|  |
| Pamatinformācija |
| Darbību uzsāka | 2008. gada 21. maijs |
| Reģistrācija | Nav |
| Mājaslapa | duckduckgo.com |

DuckDuckGo ir interneta meklētājprogramma, kuru izveidoja Gabriels Veinbergs un laida klajā 2008. gada 25. septembrī. 2014. gada 21. maijā *DuckDuckGo* ieviesa jauno mājaslapas dizainu, kas fokusējās uz labāk formulētām atbildēm un labāku izskatu. Jaunajā dizainā tika iekļautas tādas pieprasītas funkcijas kā attēlu meklēšana.

2014. gada 18. septembrī *Apple* iekļāva *DuckDuckGo* kā vienu no piedāvātajām meklētājprogrammām *Safari* interneta pārlūkā. 2014. gada 10. novembrī *Mozilla* iekļāva *DuckDuckGo* kā vienu no piedāvātajām meklētājprogrammām *Firefox* interneta pārlūkā, *DuckDuckGo* tika iekļauta kā viena no piedāvātajām meklētājprogrammām, sākot no interneta pārlūka *Firefox 33.1* versijas.

2012. gadā *DuckDuckGo* sasniedza 1 miljonu meklējumu dienā. 2015. gadā *DuckDuckGo* sasniedza 10 miljonus meklējumu dienā.

## Atsauces
# Džonsa Hopkinsa Universitāte[labot | labot pirmkodu]

| Džonsa Hopkinsa Universitāte |
| --- |
|  |
| Moto | *Veritas vos liberabit* |
| Dibināta |
1876. gadā |
| Tips |
Privāta |
| Finansējums |
2,99 miljardi US$ (2013) |
| Prezidents |
Ronalds Denjelss |
| Direktors |
Roberts Lībermans |
| Akadēmiskais personāls |
3 100 (pilna laika) |
| Administratīvais personāls |
15 000 (pilna laika) |
| Bakalaura izglītība |
6023 |
| Doktorantūra |
14 848 |
| Atrašanās vieta |  Baltimora, Mērilenda, ASV |
| Laikraksts | *The Johns Hopkins News-Letter* |
| Mājaslapa | jhu.edu |
|  |

**Džonsa Hopkinsa Universitāte** (angļu: *The Johns Hopkins University*) ir privāta uz pētniecību orientēta universitāte, kas atrodas Baltimorā, Mērilendas štatā, ASV. Universitāte tika dibināta 1876. gada 22. janvārī, nosaukta tās labdara, filantropa Džonsa Hopkinsa (*Johns Hopkins*) vārdā.

Iestāde bija pioniere modernas pētniecības universitātes koncepcijas ieviešanā ASV, Džonsa Hopkinsa Universitāte tās vēsturs gaitā tikusi ierindota starp labākajām šāda tipa universitātēm pasaulē. *National Science Foundation* 31 gadu pēc kārtas ir ierindojuši universitāti 1. vietā ASV akadēmisko institūciju sarakstā pēc kopējās zinātnes, medicīnas un inženierijas izpētes un attīstības. Saskaņā ar 2011. gada datiem, 37 Nobela prēmijas laureāti ir bijuši saistīti ar universitāti tās 120 gadu vēsturē. Universitātes pētījumi padara šo universitāti par vienu no citētākajām institūcijā visā pasaulē, tādējādi tā ir guvusi reputāciju kā viena no prestižākajām universitātēm pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džonsa Hopkinsa Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Topogrāfija

Topogrāfiskā karte ar augstumlīknēm
**Topogrāfija** (no grieķu: *τόπος*, *topos* — "vieta" un γράφω, *graphō* — "rakstīt") ir ģeodēzijas un kartogrāfijas nozare, kas veic Zemes vai cita astronomiska objekta virsmas uzmērīšanu, kā arī tās attēlošanu topogrāfiskajās kartēs un plānos. Atšķirībā no ģeogrāfiskajām kartēm, kas attēlo lielas Zemes virsmas un ir maza mēroga, topogrāfiskās kartes attēlo lokālu apkārtni un ir liela mēroga.

Topogrāfijas galvenais uzdevums ir noteikt apvidus objektu un īpašību pozīciju gan horizontālā koordinātu sistēmā (platums un garums) gan augstumā virs jūras līmeņa. Trīs dimensiju reljefa attēlošanai kartēs tiek izmantotas dažādas metodes, piemēram, augstumlīknes, reģiona krāsas vai reljefa ēnošana.

Katrā valstī ir noteikti standarti, kas reglamentē topogrāfisko karšu saturu, apzīmējumus, precizitāti, kā arī to izgatavošanas metodes. Daļā valstu topogrāfiskās kartes ar lielu mērogu ir slepenas.

Topogrāfiju izmanto dažādiem mērķiem, piemēram, militārajai plānošanai, ģeoloģiskajai izpētei.

Vispārējā nozīmē par topogrāfiju sauc jebkādas virsmas un uz tās atrodošos objektu un to izvietojuma aprakstu. Piemēram, anatomiskā topogrāfija — ķermeņa daļu apraksts, vēsturiskā topogrāfija — vesturisko izmaiņu apraksts.

## Atsauces
# Žiroskops

Žiroskops ar 3 brīvības pakāpēm darbībā. Rotors notur tā griešanās ass virzienu neatkarīgi no ārējā rāmja orientācijas
**Žiroskops** (grieķu: *gyros* — ‘riņķis, aplis’ + *skopein* — ‘skatīties’) ir ierīce, ar kuru var mērīt vai noturēt orientāciju telpā un kuras darbības princips ir balstīts uz leņķiskā momenta uzturēšanu. Ierīces pamatā ir rotējoša ripa uz ass. Šī ripa, vienreiz iegriezta, neļauj mainīt tās orientāciju ripas leņķiskā momenta dēļ. Fizikā šo parādību sauc par žiroskopisko inerci.

Žiroskopa raksturīgākās īpašības izpaužas, ja ir 2 nosacījumi:

* žiroskopa rotācijas ass var ieņemt jebkuru stāvokli telpā,
* žiroskops ap savu asi rotē ar leņķisko ātrumu, kas stipri pārsniedz to leņķisko ātrumu, ar kuru mainās tā rotācijas ass stāvoklis telpā.

Pēc brīvības pakāpju skaita žiroskopus iedala divu un trīs pakāpju žiroskopos.

Žiroskopa brīvu orientāciju nodrošina, to nostiprinot kardāniekarē.
# Mars Express[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
|  Mars Express |
|  |
| KA veids | Marsa orbitālais aparāts |
| Organizācija: | ESA |
| Izgatavotāji | *EADS Astrium* |
| Starts | 02.06.2003. 17:45 *UTC* |
| Starta vieta | Baikonura  |
| Nesējraķete | *Sojuz-FG/Fregat* |
| Beigu datums | darbojas |
| NSSDC ID | 2003-022A  |
| SCN | 27816 |
| Tīmekļa vietne |  |
| Masa | 1123 kg |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Marss |
| Lielā pusass | 39468,195 km |
| Slīpums | 86,3° |
| Apoapsīda | 10 107 km |
| Periapsīda | 298 km |
| Orbītā ieiešanas datums | 25.12.2003. |

Mars Express (no angļu:  "Marsa ekspresis") ir ESA starpplanētu zonde Marsa izpētei. Galvenie uzdevumi bija veikt planētas foto ģeoloģijas (10 m izšķirtspējā), mineraloģijas (100 m izšķirtspējā) un atmosfēras sastāva kartēšanu, kā arī pētīt Marsa pazemes struktūru, globālo atmosfēras cirkulāciju.

*Mars Express* līdz Marsam nogādāja arī nolaižamo aparātu *Beagle 2*, kas diemžēl cieta neveiksmi nolaižoties.

*Mars Express* konstrukcija tika izmantota Veneras zondes *Venus Express* izgatavošanā.

## Galveno notikumu hronoloģija

* 2003. gada 2. jūnijs — *Mars Express* palaišana ar nesējraķeti *Sojuz-FG/Fregat* no Baikonuras kosmodroma Kazahstanā
* 2003. gada 19. decembris — *Beagle 2* palaišana brīva lidojumā
* 2003. gada 25. decembris — ieiešana Marsa orbītā
* 2004. gada 28. janvāris — zinātniskajiem pētījumiem optimālās orbītas sasniegšana
* 2005. gada 25. maijs — izvērsta radara pirmā 20 m garā antena
* 2005. gada 14. jūnijs — izvērsta radara otrā antena
* 2007. gada 23. februāris — *Mars Express* misija pagarināta līdz 2009. gada maijam
* 2009. gada 4. februāris — *Mars Express* misija pagarināta līdz 2009. gada 31. decembrim
* 2009. gada 7. oktobris — *Mars Express* misija pagarināta līdz 2012. gada 31. decembrim
* 2010. gada 3. marts — veikts līdz tam tuvākais (67 km) Fobosa pārlidojums.
* 2013. gada 28. decembris — veikts līdz tam tuvākais (45 km) Fobosa pārlidojums.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mars Express.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* ESA Mars Express Arhivēts 2008. gada 13. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Tianzhou 8[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| *Tianzhou 8* 天舟八号 |
|  *Tianzhou* datormodelis |
| KA veids | kravas kosmosa kuģis |
| Organizācija: | CNSA,  Ķīna |
| Starts | 15.11.2024. 15:13:18 *UTC* |
| Starta vieta | Venčana,  Ķīna  |
| Nesējraķete | *Chang Zheng 7* |
| Palaists kopā ar | 2 × *NaSat-4* |
| Beigu datums | 08.07.2025. 22:46 *UTC* |
| Lidojuma ilgums | 235 d 7 h 33 min |
| NSSDC ID | 2024-211A  |
| SCN | 61983 |
| Orbītas elementi |
| Centr. ķermenis | Zeme |
| Orbītas veids | LEO |
| Slīpums | 41,5° |
| Programma *Tianzhou* |
|

| Iepriekšējais | Nākamais |
| --- | --- |
| *Tianzhou 7* | *Tianzhou 9* |

 |

Tianzhou 8 (ķīniešu: 天舟七号), piņjiņs: *Tiān Zhōu 8* — "Debess kuģis 8") bija Ķīnas *Tianzhou* sērijas automātiskais kravas kosmosa kuģis orbitālās stacijas *Tiangong* apgādei. Orbītā to palaida 2024. gada 15. novembrī; no orbītas novadīts 2025. gada 8. jūlijā.

## Krava

*Tianzhou 8* kravā (masa aptuveni 6 tonnas) bija krājumi un iekārtas stacijai un apkalpei, to skaitā stacijas iekārtas, zinātniskās kravas, pārtika.

## Lidojuma gaita

*Tianzhou 8* tika palaists 2024. gada 15. novembrī 15:13:18 *UTC* ar nesējraķeti *Chang Zheng 7* no Venčanas pavadoņu palaišanas centra 201. starta laukuma. Pie kravas kuģa bija piestiprināti arī 2 pavadoņi *NaSat-4*.
Tajā pašā dienā 18:32 *UTC* kravas kuģis saslēdzās ar orbitālo staciju *Tiangong* pie tās moduļa *Tianhe* pakaļgala pieslēgvietas.

2025. gada 8. jūlijā 07:09 *UTC* *Tianzhou 8* atvienojās no stacijas.
17. novembrī *Tianzhou 8* tika novadīts no orbītas, un 22:46 *UTC* sadega Zemes atmosfērā virs Klusā okeāna dienvidu daļas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tianzhou 8.
* Tianzhou 6 (TZ 6) Gunter Dirk Krebs
# Džans Hundžans

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Džans Hundžans 张洪章*Zhāng Hóngzhāng* |
| --- |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1986. gada oktobris Dzoupina, Šaņduna,  Ķīna |
| Pilsonība |  Ķīna |
| Tautība | haņs |

 |
|

| Kosmonauta informācija |
| --- |
| *CNSA* kosmonauts |
| Kosmosā pavadītais laiks | pašlaik kosmosā |
| Iesaukums | 2020. gads |
| Misija(s) | 1. *Tiangong* 10. ekspedīcija |
| Kosmosa kuģi | *Shenzhou 21*↑ |
|  |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | ķīmiskā fizika |
| Zinātniskais grāds | doktors |
| Darba vietas | Daliaņas ķīmiskās fizikas institūts |
| Alma mater | Šaņdunas Universitāte, Daliaņas ķīmiskās fizikas institūts |

 |

**Džans Hundžans** (vienkāršotā ķīniešu: 张洪章, piņjiņs: *Zhāng Hóngzhāng*; dzimis 1986. gada oktobrī) ir Ķīnas kosmonauts, zinātnieks ķīmiskās fizikas jomā.

## Dzīves sākums

Džans Hundžans piedzima 1986. gada oktobrī Šaņdunas provinces Dzoupinas pilsētas apriņķa Liņči ciemata Vandzi ciemā haņu tautības ģimenē.

## Izglītība

2004. gadā Džans iesniedza dokumentus Pekinas Aeronautikas un astronautikas universitātē, bet, tā kā viņam pietrūka dažu punktu, iestājās Šaņdunas Universitātes Ķīmijas un ķīmijas tehnoloģijas fakultātē, kur ieguva bakalaura grādu. 2004. gada augustā viņš iestājās Ķīnas komunistiskajā partijā.

Džans turpināja studijas Ķīnas Zinātņu akadēmijas Daliaņas ķīmiskās fizikas institūtā, kur piecu gadu laikā (2013. gadā) pabeidza maģistra un doktora studiju programmas.

## Zinātnieka darbība

2013. gada Džans Hundžans sāka pētnieka un grupas vadītāja darbu Daliaņas ķīmiskās fizikas institūtā. Viņa pētījumi bija vērsti uz augstas specifiskās enerģijas akumulatoru tehnoloģijām, tostarp jaunās sistēmas plūsmas baterijām, litija-sēra akumulatoriem un litija jonu akumulatoriem. Viņš ir sarakstījis vairāk nekā 30 pētījumu rakstus, pieteicies vairāk nekā 60 patentu saņemšanai un saņēmis vairākas provinces līmeņa balvas par tehnoloģiskajiem izgudrojumiem.

## Kosmonauta darbība

2020. gadā septembrī Džanu Hundžanu uzņēma Tautas atbrīvošanas armijas kosmonautu grupā kā derīgās kravas speciālistu (pētnieku).

Pirmo kosmisko lidojumu Džans Hundžans sāka 2025. gada 31. oktobrī, ar kosmosa kuģi *Shenzhou 21* dodoties uz orbitālo staciju *Tiangong* 10. ekspedīcijā.

Kosmisko lidojumu kopsavilkums:

| Kosmosa kuģis | Starta datums | Nolaišanās datums | Apkalpes biedri | Pozīcija | Ilgums | Piezīmes |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Shenzhou 21* | 31.10.2025. |  | Džans LuU Fei | Derīgās kravas speciālists |  | *Tiangong* 10. ekspedīcija |
| *Shenzhou 22* (?) |  |  |

## Ārējās saites

* Чжан Хунчжан astronaut.ru (krieviski)
# Pulsārs

Shematisks pulsāra skats. Sfēra vidū attēlo neitronu zvaigzni, līknes attēlo magnētisko lauku, bet konusi starojuma kūļus.
**Pulsārs** ir rotējoša neitronu zvaigzne. Zvaigznes rotācija rada ap zvaigzni intensīvu magnētisko lauku, kas ir miljoniem reižu spēcīgāks nekā uz Zemes. Gluži kā bāka pulsārs izstaro starojuma kūļus no karstiem punktiem, kas atrodas uz zvaigznes virsas vai virs tās.

## Skatīt arī

* Pārnova