Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Symbian

*Symbian*|  |
| augšā: *Symbian* logotips apakšā: ekrānuzņēmums |
| Uzņēmums / izstrādātājs | *Accenture* sadarbībā ar *Nokia* (vēsturiski *Symbian Ltd.* un *Symbian Foundation*) |
| OS saime |
mobilā operējājsistēma/iegultā operējājsistēma |
| Izstrādes process |
Pārtraukts (kopš 2013. gada 24. janvāra) |
| Pirmkoda modelis |
slēgts pirmkods, agrāk atvērts pirmkods ar EPL licenci |
| Pirmais izlaidums |
1997. gadā kā EPOC32 |
| Pēdējā izlaiduma versija | *Nokia Belle Feature Pack 2* (atjaunota *Symbian Belle*) / 2012. gada 2. oktobris |
| Tirgus mērķis |
Viedtālruņi; kopš 2011. gada tikai *Nokia* un *Vertu* viedtālruņi |
| Pieejamās valodas |
daudzvalodu |
| Pakotnes pārvaldnieks |
.sis, .sisx |
| Atbalstītās platformas |
ARM, x86 |
| Kodola tips |
reāllaika mikrokodols, EKA2 |
| Lietotāja saskarne pēc noklusējuma | *Avkon* |
| Licence |
Oriģinālais kods bija īpašnieciskā programmatūra; EPL kopš *Symbian OS 9.1* |
| Tīmekļa vietne | licensing.symbian.org |

Symbian OS bija aizvērtā pirmkoda viedtālruņu operētājsistēma uz *ARM* procesora arhitektūras bāzētām mobilajām ierīcēm. To sākotneji izstrādāja *Symbian LTD.* C++ programmēšanas valodā. Operētājsistēmas izstrāde tika pārtraukta 2013. gada 24. janvārī.

## Uz *Symbian* bāzetas platformas

* *S60* — *Nokia* plaši izmantota platforma viedtālruņiem (no 2001. līdz 2012. gadam)
* *Series 80* — *Nokia* platforma *Nokia Communicator* sērijai (no 2000. līdz 2005. gadam)
* *Series 90* — *Nokia* platforma skārienekrāna viedtālrunim (2004. gadā)
* *UIQ* — *Sony Ericsson*, vēlāk *Motorola* atbalstīta platforma (no 2002. līdz 2008. gadam)
* *MOAP* (tikai japāņu valodā) — *Fujitsu*, *Sony Ericsson Japan*, *Mitsubishi*, *Sharp* atbalstīta platforma Japānas operatoram *NTT DoCoMo*
* *OPP* (tikai japāņu valodā) — *MOAP* pēctecis, izmantots *NTT DoCoMo* pakalpojumam *FOMA*.

## Atsauces
# Bābelmandebs

| Bābelmandebs |
| --- |
|  Bābelmandeba satelītattēls |
| BābelmandebsRādīt kartē "Āzija"BābelmandebsRādīt kartē "Āfrika"BābelmandebsRādīt kartē "Jemena"BābelmandebsRādīt kartē "Džibutija" |
| **Atrodas** |  Džibutija  Jemena |
| **Savieno** | Indijas okeāns Sarkanā jūra |
| **Atdala** | Arābijas pussala Āfrika |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Garums** | 50 km |
| **Platums** | 26 km |
| **Vidējais dziļums** | 186 m |
| **Salas** | Berīma |
|  **Bābelmandebs Vikikrātuvē** |

**Bābelmandebs** (arābu: باب المندب, *Bāb al Mandab* — ‘asaru vārti’) ir jūras šaurums, kas savieno Sarkano jūru ar Adenas līci un atdala Arābijas pussalu no Āfrikas (Jemenu no Džibutijas un Eritrejas). Šauruma vidējais platums ir 32 km; šaurākajā vietā — aptuveni 27 km. Šaurumā atrodas Berīmas sala, kas to sadala divās daļās. Rietumu daļas vidējais platums ir aptuveni 26 km, bet austrumu daļas vidējais platums — 3 km. Kad tika izbūvēts Suecas kanāls, Bābelmandebs kļuva par stratēģiski un ekonomiski svarīgu vietu. Caur to iet kuģu ceļš, kas savieno Vidusjūru ar Dienvidāziju un Austrumāziju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bābelmandebs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Inda[labot | labot pirmkodu]

| Inda |
| --- |
|   |
| iztekaietekaietekaietekaRādīt kartē "Āzija"Rādīt kartē "Indija"Rādīt kartē "Pakistāna"Rādīt visas  |
| **Izteka** | Kailašs ﻿ / ﻿ |
| **Nosaukums augštecē** | Sengekabapha |
| **Ieteka** | Arābijas jūra ﻿ / ﻿ |
| **Baseina valstis** |  Afganistāna  Indija  Ķīna  Pakistāna |
| **Caurteces valstis** |  Ķīna  Indija  Pakistāna |
| **Garums** | 3180 km |
| **Iztekas augstums** | 5300 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Kritums** | 5300 m   |
| **Vidējā caurtece** | 5533 m³/s (grīvā) |
| **Baseina platība** | 1 120 000 km²  |
| **Galvenās pietekas** | Satledža |
|  **Inda Vikikrātuvē** |

**Inda** vai **Sinda** (sanskritā: सिन्धु, *Sindhu*; urdu: سندھ, *Sindh*) ir upe Dienvidāzijā, Indostānas viena no divām galvenajām upēm.

## Etimoloģija

Upe bija zināma senajiem Indijas iedzīvotājiem kā *Sindhu* un persiešiem kā *Hindu*, kas abās valodās nozīmēja ‘robežas upe’. No persiešiem upes nosaukums nonāca pie senajiem grieķiem kā *Indós* (*Ἰνδός* — grieķiem nebija zināma [h] fonēma).

## Ģeogrāfija

Inda sākas Tibetas kalnienē svētā Kailaša kalna ziemeļu nogāzēs; augštecē tiek dēvēta par **Sengekabaphu** (tibetiešu:  སེང་གེ་ཁ་འབབ།) vai **Sengecanpo** (tibetiešu: སེང་གེ་གཙང་པོ). Plūst rietumu virzienā kā tipiska kalnu upe, kur aizas mijas ar plašām ielejām. Lejpus Gilgitas pietekas izlaužas starp Himalajiem un Hindukušu pa 3000 m dziļu aizu; pēc tam pagriežas uz dienvidrietumiem, kur plūst pa tuksnešaino Indas-Gangas līdzenuma ruetumu daļu, veidojot daudzas attekas. Ieplūst Arābijas jūrā, veidojot plašu deltu (ap 8000 km²). Lielākās pietekas ir Šaioka, Gilgita, Kabula (labās) un Satledža (kreisā). Lielākās pilsētas krastos ir Haidarābāda un Sukura.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Inda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Indijas Okeāna Britu teritorija[labot | labot pirmkodu]

| Indijas Okeāna Britu teritorija*British Indian Ocean Territory* |
| --- |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |
| Karogs | Ģerbonis |

 |
| **Devīze:"In tutela nostra Limuria"* |
| **Himna:God Save the King* |
| Location of   |
| **Galvaspilsēta** (un lielākā pilsēta)
  | Djego Garsija ﻿ / ﻿ |
| Valsts valodas | angļu |
| Valdība | Apvienotās Karalistes aizjūras teritorija |
|  -  | Monarhs | Čārlzs III |
| Dibināšana | 1965 |
| Platība |
|  -  | Kopā |  54 400 km²  |
|  -  | Ūdens (%) | 99,89 |
| Iedzīvotāji |
|  -  | iedzīvotāji . gadā | 2 500  |
|  -  | Blīvums | 53,3/km²  |
| Valūta | ASV dolārs (de facto) sterliņu mārciņa (de iure)  |
| Laika josla | (UTC+6) |
| Interneta domēns | .io |
| ISO 3166-1 kods | IO |
| Tālsarunu kods | +246
  |

**Indijas Okeāna Britu teritorija** (angļu: *British Indian Ocean Territory*) ir Lielbritānijai piederoša atkarīga teritorija, kas atrodas Indijas okeānā. Indijas Okeāna Britu teritorijā ietilpst Čagosu arhipelāga koraļļu atoli.

2024. gada 3. oktobrī Apvienotās Karalistes (AK) valdība piekrita atdot šo teritoriju Maurīcijas kontrolē, saglabājot savā pārvaldībā AK-ASV stratēģisko karabāzi Djego Garsijas salā.
2026. ɡada 11. aprīlī Apvienotās Karalistes valdība tomēr paziņoja, ka atcels savu plānu atdot Čagosas salas Maurīcijai.

Teritorija tika izveidota 1965. gadā, atdalot Čagosu arhipelāgu no Britu Maurīcijas kolonijas neilgi pirms Maurīcijas neatkarības. 1960. un 1970. gados vietējie iedzīvotāji — čagosi (*Chagossians*) — tika piespiedu kārtā pārvietoti uz Maurīciju un Seišelu salām, lai atbrīvotu vietu militārās bāzes izveidei.

Lielākā un nozīmīgākā sala teritorijā ir Djego Garsija, kur atrodas kopīga Apvienotās Karalistes un ASV militārā bāze. Tā ir stratēģiski svarīga operācijām Tuvajos Austrumos, Austrumāfrikā un Dienvidāzijā.

Teritorijai nav pastāvīgu civiliedzīvotāju; tajā uzturas galvenokārt militārais personāls un līgumdarbinieki. Administratīvi to pārvalda Lielbritānijas iecelts komisārs.

Maurīcija ilgstoši apstrīd Lielbritānijas suverenitāti pār šo teritoriju. 2019. gadā Starptautiskā tiesa (ICJ) savā konsultatīvajā atzinumā norādīja, ka Čagosu arhipelāga atdalīšana no Maurīcijas nebija tiesiska, un aicināja Lielbritāniju izbeigt teritorijas pārvaldību. Tāpat arī Apvienoto Nāciju Organizācija Ģenerālā asambleja pieņēma rezolūciju ar līdzīgu aicinājumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Indijas Okeāna Britu teritorija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Sengrieķu valoda[labot | labot pirmkodu]

| Sengrieķu valoda *Ἑλληνική* *Hellēnikḗ* |
| --- |
| Valodu lieto: | vispirms Vidusjūras reģiona austrumos, vēlāk sengrieķu kolonijās un citur, no 800. līdz 300. gadam p.m.ē. (literāri līdz 600. gadam m.ē.) |
| Pratēju skaits: |  |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Helēniešu   **Sengrieķu valoda**  |
| Rakstība: | Grieķu alfabēts |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | grc |
| ISO 639-3: | grc  |
|  Sengrieķu valodas dialekti |
|

**Sengrieķu valoda** (*Ἑλληνική*, *Hellēnikḗ*) ir indoeiropiešu valodu saimes valoda, sena grieķu valodas forma. Tajā runāja Senajā Grieķijā dzīvojošie cilvēki no 800. līdz 300. gadam p.m.ē. Tā balstījās uz mikēniešu grieķu valodu, kurā cilvēki Senajā Grieķijā runāja pirms 800. gada p.m.ē. Sengrieķu valodai bija dažādi dialekti. Pēc 300. gada p.m.ē. sekoja koinē grieķu valoda, kas bija izplatītākais sengrieķu valodas dialekts. Slavenākie darbi, kas sarakstīti sengrieķu valodā, ir Homēra eposi “Iliāda” un “Odiseja”.

## Dialekti

Sengrieķu valodā izšķir četrus galvenos dialektus — joniešu—atiešu (Mazāzijas Jonijā, Jonijas salās un Atikā), ahajiešu (Tesālijā, Beotijā, Arkādijā, Kiprā), eoliešu un doriešu (Spartā un Krētā). Sīkākā iedalījumā izdala arī vēl citus dialektus, piemēram, pēdējā laikā par patstāvīgu uzskata Krētas salas dialektu. Pēc 300. gada p.m.ē., saplūstot sengrieķu valodas dialektiem, radās koinē grieķu valoda (tiek saukta arī par kopīgo grieķu valodu un Aleksandra dialektu). Tā bija pirmā vienojošā valoda visā Vidusjūras reģiona austrumu pusē, vēlāk tā kļuva par *lingua franca* arī citās apkārtējās zemēs. Koinē grieķu valoda ir mūsdienu grieķu valodas priekštece.

## Fonoloģija

Sengrieķu valodas fonoloģija ir rekonstruēta. Tā laika gaitā ir mainījusies, tāpēc vislielāko uzmanību parasti pievērš 5. gadsimtā p.m.ē. izmantotajam atiešu dialektam, kurā savus darbus rakstīja daudzi sengrieķu filozofi.

### Līdzskaņi

|  | Bilabiāls | Dentāls | Velārs | Glotāls |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nazāls | μ (m) | ν (n) | γ (ŋ) |  |
| Slēdzenis | balsīgs | β (b) | δ (d) | γ (ɡ) |  |
| nebalsīgs | π (p) | τ (t) | κ (k) |  |
| aspirēts | φ (pʰ) | θ (tʰ) | χ (kʰ) |  |
| Berzenis |  | σ (s) |  | h |
| Vibrants |  | ρ (r) |  |  |
| Laterāls |  | λ (l) |  |  |

### Patskaņi

|  | Priekšējais | Pakaļējais |
| --- | --- | --- |
|  | nenoapaļots | noapaļots |
| Augsts | ι (i iː) | υ (y yː) |  |
| Augsti vidējs | ε ει (e eː) |  | ο ου (o oː) |
| Zemi vidējs | η (ɛː) |  | ω (ɔː) |
| Zems |  | α (a aː) |

[oː] pārveidojās par [uː], iespējams pēc 4. gadsimta p.m.ē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sengrieķu valoda.
* «grc» (angļu). ISO 639-3.
# Burboni

Trešā Burbonu nama ģerbonis
**Burbonu dinastija** (franču: *Maison de Bourbon*, spāņu: *Casa de Borbón*) ir valdnieku dinastija, kas cēlusies 13. gadsimtā no Burbonas hercogiem, kas piederēja Kapetingu dinastijas atzaram. Navarras karaļi (1550—1621), Francijas karaļi (1589—1848 ar pārtraukumiem), Spānijas karaļi (1700—1931 ar pārtraukumiem, kopš 1975), Sicīlijas un Neapoles karaļi (1734—1816 ar pārtraukumiem), pēc tam Abu Sicīliju karaļi (1816—1861), Parmas hercogi (1748—1802, 1847—1858), Luksemburgas lielhercogi (kopš 1964).

## Francijas karaļi

Burbonu dinastijas Francijas karaļu ģerbonis

| Francijas monarhi |
| --- |
| Vārds | Valdīšanas gadi | Tituls |
| **Burboni** |
| Anrī IV | 1589 — 1610 | Francijas un Navarras karalis |
| Luijs XIII Taisnīgais | 1610 — 1643 | Francijas un Navarras karalis |
| Luijs XIV (Karalis Saule) | 1643 — 1715 | Francijas un Navarras karalis |
| Louis XV Iemīļotais | 1715 — 1774 | Francijas un Navarras karalis |
| Louis XVI Karalis-Moceklis | 1774 — 1791 - 1793 1791 — 1792 | Francijas un Navarras karalis Francijas karalis |
| Luijs XVIII | 1814 — 1815 un 1815 — 1824 | Francijas karalis |
| Šarls X | 1824 — 1830 | Francijas karalis |
| Luijs XIX | 1830 — 1830 | Francijas karalis |
| **Orleānas hercogs** |
| Luijs Filips | 1830 — 1848 | Francijas karalis |

## Spānijas karaļi

Burbonu dinastijas Spānijas karaļu ģerbonis.

| Vārds | Valdīšanas laiks |
| --- | --- |
| Filips V *(Felipe V)* | 1700. gada 16. novembris — 1724. gada 14. janvāris |
| Luiss I *(Luis I)* | 1724. gada 14. janvāris — 1724. gada 31. augusts |
| Filips V *(Felipe V)* | 1724. gada 6. septembris — 1746. gada 9. jūlijs (atkārtoti) |
| Fernando VI *(Fernando VI)* | 1746. gada 9. jūlijs — 1759. gada 10. augusts |
| Karloss III *(Carlos III)* | 1759. gada 10. augusts — 1788. gada 14. decembris |
| Karloss IV *(Carlos IV)* | 1788. gada 14. decembris — 1808. gada 19. marts |
| Fernando VII *(Fernando VII)* | 1808. gada 19. marts — 1808. gada 6. maijs |
| Karloss IV *(Carlos IV)* | 1808. gada 6. maijs (atkārtoti) |
| Fernando VII *(Fernando VII)* | 1813. gada 11. decembris — 1833. gada 29. decembris (atkārtoti) |
| Isabela II *(Isabel II)* | 1833. gada 29. decembris — 1868. gada 30. septembris |
| Alfonso XII *(Alfonso XII)* | 1874. gada 29. decembris — 1885. gada 25. novembris |
| Alfonso XIII *(Alfonso XIII)* | 1886. gada 17. maijs — 1931. gada 14. aprīlis |
| Huans Karloss I *(Juan Carlos I)* | 1975. gada 22. novembris — 2014. gada 19. jūnijs |
| Felipe VI *(Felipe VI)* | 2014. gada 19. jūnijs — pašlaik |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Burboni.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Karas Vārti

| Karas Vārti |
| --- |
|  Karas Vārti un Vaigačas ziemeļu gals |
| Karas VārtiRādīt kartē "Arhangeļskas apgabals"Karas VārtiRādīt kartē "Krievija"Karas VārtiRādīt kartē "Arktika" |
| **Atrodas** |  Krievija  Arhangeļskas apgabals |
| **Savieno** | Barenca jūra Karas jūra |
| **Atdala** | Dienvidu sala Vaigača |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Garums** | 33 km |
| **Platums** | 50 km |
| **Lielākais dziļums** | 230 m |
| **Apdz. vietas krastos** | Bolvanskijnosa |
|  **Karas Vārti Vikikrātuvē** |

**Karas Vārti** (krievu: *Карские Ворота*) ir jūras šaurums Ziemeļu Ledus okeānā Krievijā. Tas atdala Novaja Zemļas arhipelāga Dienvidu salu un Vaigačas salu un savieno Barenca jūru un Pečoras jūru rietumos ar Karas jūru austrumos. Šaurums ir 33 km garš un 50 km plats, kuģojams. Karas Vārtos ir Ziemeļu jūras ceļa dienvidu maršruta rietumu ieeja.

Krasti augstu, akmeņaini, līčaini. Vidējā ūdens temperatūra šaurumā 0,9°С. Parasti lielāko gada daļu klāts ar ledu, bet siltākos gados straumju un vēja ietekmē var būt brīvs no ledus lielāko daļu ziemas.

Šauruma dienvidaustrumos izvietojusies Bolvanskijnosas polārstacija, ziemeļos — pamestā Mismenšikovas polārstacija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karas Vārti.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Bandas jūra[labot | labot pirmkodu]

| Bandas jūra |
| --- |
|  |
| Bandas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Klusais okeāns |
| Platība |
470 000 km2 |
| Garums |
1000 km |
| Platums |
500 km |
| Maks. dziļums |
7440 m |
| Sāļums |
34,5‰ |
| Valstis un teritorijas |  Indonēzija  Austrumtimora |
| Lielākās pilsētas |
Ambona |
|  **Bandas jūra Vikikrātuvē** |

**Bandas jūra** (indonēziešu: *Laut Banda*) ir Klusajam okeānam piederīga iekšējā jūra, kas atdalīta no pārējā okeāna ar Indonēzijas salām.

Bandas jūras gultne ir līdz 5800 metru dziļa, pašos austrumos atrodas Vēbera ieplaka — 7440 metrus dziļa. Bandas jūra atrodas seismiski aktīvā zonā, šeit bieži notiek zemestrīces. Jūras sāļums — 34,5 ‰, virsējā ūdens slāņa vidējā temperatūra — 27°С, plūdmaiņas — 2,4 metri.

Salīdzinoši grūti pieejamā Bandas jūra ir izcila vieta niršanas entuziastiem, jo šeit daba ir mazskarta, Bandas jūras koraļļu rifos ir ļoti augsta bioloģiskā daudzveidība.

## Robežas

Bandas jūru ielenc Lielās Zunda salas rietumos, Mazās Zunda salas dienvidos un Moluku salas ziemeļos un austrumos. Ziemeļos Bandas jūra pāriet Moluku jūrā, austrumos — Arafuru jūrā, dienvidos — Timoras jūrā un Savu jūrā, dienvidrietumos — Floresas jūrā un rietumos — Javas jūrā.

Bandas jūru ielenc lielākas salas (Sulavesi, Buru, Floresa) un tūkstošiem mazu, klinšainu saliņu, koraļļu rifi. Klinšainās saliņas un sēkļi padara kuģu iekļūšanu Bandas jūrā sarežģītu un riskantu, toties jūras vidējā daļa ir gandrīz brīva no salām — vidusdaļā atrodas tikai dažas salu grupas, tai skaitā Bandas salas (agrākās Garšvielu salas).

## Bandas jūras salas

Bandas jūrā pilnībā vai daļēji atrodas šādas salas (nepilnīgs saraksts):

* Aloras salas;
	+ Alora.
* Ambona (sala);
* Bandas salas (vidusdaļā);
* Bangaja arhipelāgs;
* Baratdajas salas;
	+ Kambinga;
	+ Vetara.
* Buru;
* Butunga;
* Damaras salas (vidusdaļā);
* Floresa;
* Lomblena;
* Lusiparas salas (vidusdaļā);
* Manuka (vidusdaļā);
* Penju salas (vidusdaļā);
* Selatantimuras salas;
	+ Kajas salas;
	+ Tanimbaru salas.
* Serama;
* Sulabesi;
* Sulas salas;
* Sulavesi;
* Timora;
* Tukangbesi salas (vidusdaļā).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bandas jūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)