Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sinuss[labot | labot pirmkodu]

Ja vienības riņķī ievelk leņķi, kura lielums ir α, tad atbilstošās pretkatetes garums ir sin α.
Par leņķa **sinusu** sauc uz tā balstīta taisnleņķa trijstūra pretkatetes un hipotenūzas garumu attiecību. To var simboliski pierakstīt šādi:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
kur "sin α" apzīmē sinusu no leņķa α un "pretkatete" un "hipotenūza" apzīmē attiecīgi pretkatetes (leņķim pretējas katetes) un hipotenūzas garumus. Šādā veidā sinusu var definēt šauriem leņķiem. Savukārt, izmantojot trigonometrisko riņķi, sinusu var definēt jebkuram leņķim.

Sinusa funkcija ir periodiska funkcija ar periodu 2π.

Funkcijas nosaukuma pirmsākumi meklējami indiešu matemātiķa un astronoma Ārjabhatas darbos, kur tā saukta *ardha-jya* (tulkojumā - 'puse no hordas'), kas ērtības labad saīsināta par *jya*. Tulkojot Ārjabhatas darbus arābu valodā, saīsinājums tika pārnests ar līdzkaņu burtiem *jb* (arābu rakstībā īsos patskaņu neraksta, "b" rakstībā līdzīgs "y") un izrunāja ar vārdu *jiba*, kam valodā nav nozīmes. 12. gadsimtā, kad Gerardo no Kremonas tulkoja šos darbus latīņu valodā, viņš pieņēma, ka *jb* lasāms kā *jiab* ('līcis', 'ieloks') un pārcēla ar tā latīnisko analogu ar tādu pat nozīmi *sinus*.

## Sinusa vērtības

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Leņķis grādos | 0° | 30° | 45° | 60° | 90° |
| Leņķis radiānos | 0 | π/6 | π/4 | π/3 | π/2 |
| Sinusa vērtība |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_2  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_4  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_6  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_8  |  WIKINIUM\_MATH\_PH\_10  |

Visbiežāk nepieciešamās sinusa vērtības ir dotas tabulā pa labi. Lai tās vieglāk iegaumētu, ir jāatceras zīmīgie leņķi 0°, 30°, 45°, 60° un 90° (jeb 0, π/6, π/4, π/3 un π/2 radiānos). Var ievērot, ka tiem atbilstošās sinusa vērtības ir šādas:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12
Leņķiem, kas neatrodas intervālā no 0° līdz 90°, sinusa vērtību var aprēķināt, izmantojot zemāk uzskaitītās sinusa funkcijas īpašības.

## Sinusa funkcijas īpašības

Sinusa funkcijas grafiks.
Sinusa funkcijai piemīt vairākas būtiskas īpašības, kas ir uzskaitītas zemāk dotajā tabulā. Tās ir viegli nolasāmas no funkcijas grafika.

| Matemātiskais pieraksts | Īpašības nosaukums |
| --- | --- |
|  WIKINIUM\_MATH\_PH\_14  | ierobežota |
|  WIKINIUM\_MATH\_PH\_16  | nepāra |
|  WIKINIUM\_MATH\_PH\_18  | periodiska |
|  WIKINIUM\_MATH\_PH\_20  | maina zīmi, ja leņķi palielina par π |

No šīm īpašībām izriet sakarība

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_22
kur *k* ir patvaļīgs vesels skaitlis. Ar tās palīdzību sinusa aprēķināšanu patvaļīgam leņķim var reducēt uz sinusa aprēķināšanu leņķim, kas atrodas intervālā [0°, 90°] (jeb [0,π/2] radiānos).

## Sakarības

Jebkuriem diviem reāliem skaitļiem α un β ir spēkā:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_24
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_26
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_28
## Teilora rinda, atvasinājums un integrālis

Sinusa izvirzījums Teilora rindā ir

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_30
Tā atvasinājums ir

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_32
bet nenoteiktais integrālis ir

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_34
## Skatīt arī

* Trigonometriskās funkcijas
* Kosinuss
* Tangenss
* Kotangenss

## Atsauces

## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Sine, MathWorld.
# Ģeogrāfiskais stāvoklis[labot | labot pirmkodu]

**Valsts ģeogrāfiskais stāvoklis** ir valsts atrašanās vieta uz zemeslodes (fizioģeogrāfiskais stāvoklis), novietojums attiecībā pret citu valstu politiskajām robežām (politiski ģeogrāfiskais stāvoklis), svarīgākajiem satiksmes ceļiem, jūrām, derīgo izrakteņu iegulām (ekonomģeogrāfiskais stāvoklis). Ģeogrāfiskais stāvoklis ir nozīmīgs apstāklis, kas nosaka saimniecības attīstības iespējas un raksturu, sakarus un daļēji arī valsts iedzīvotāju dzīves apstākļus.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ģeogrāfiskais stāvoklis.

* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
# Abisālais līdzenums[labot | labot pirmkodu]

Ziemeļu Ledus okeāna abisālie līdzenumi. (Tumši zilā krāsā)
**Abisālais līdzenums** ir dziļūdens līdzenums okeāna lielieplakās, pārejas zonā, kā arī malas jūru ieplakās. Abisālie līdzenumi aizņem apmēram 40% no okeānu gultnes un atrodas 2500—5500 metru dziļumā.

## Abisālo līdzenumu kontakta veidi ar kontinentiem

Abisālie līdzenumi parasti atrodas kontinentālo nogāžu pakājē, turklāt eksistē trīs dažādi veidi, kā kontinenti robežojas ar abisālajiem līdzenumiem:

* Pasīvās kontinentu nomales, kurās šelfs uzguļ uz kontinentālās garozas, un kontinentālās nogāzes apgabalā ir attīstīta pārejas garoza no kontinentālās uz okeānisko garozu, un attiecīgi pakājes zonā pārejas garoza pakāpeniski pāriet okeāniskajā garozā. Šāds pārejas tips ir raksturīgs Atlantijas okeānam, kā arī Indijas okeāna rietumiem, dienvidiem un dienvidaustrumiem, kā arī Ziemeļu Ledus okeānam.

* Kontakta zona šķērseniska lūzuma veidā. Šāda kontakta zona ir līdzīga pasīvajām nomalēm, bet atšķiras ar zonas šaurumu un stāvu kontinentālo nogāzi, ko nosaka lūzums. Šāda veida kontakta piemērs ir Gvinejas līcis un Ņūfaundlendas dienvidu mala Atlantijas okeānā, kā arī Indijas okeāna Āfrikas galējais dienvidu apgabals.

* Aktīvās kontinentu nomales, kuros kontakta zona iet gar okeāniskajām dziļvagām, parasti pāri lēzeniem piekrastes vaļņiem. Šāds kontakta zonas veids ir saistīts ar subdukcijas zonām, kas gandrīz no visām pusēm (izņemot dienviddaļu) ieskauj Kluso okeānu, kā arī Indijas okeāna austrumu daļu (Zunda dziļvagu) un atsevišķus Atlantijas okeāna posmus (pie Antiļu un Dienvidsendviču salām).

## Abisālo līdzenumu morfoloģiskie tipi

Izšķir divus abisālo līdzenumu morfoloģiskos tipus: plakanos jeb subhorizontālos abisālos līdzenumus un paugurainos abisālos līdzenumus.

* Plakanie līdzenumi atrodas okeānu lielieplaku malās vai malas jūru lielieplaku centrālajā daļā. To reljefs ir līdzens, veidots no irdeniem nogulumiežiem. Plakanie līdzenumi visvairāk ir izplatīti Atlantijas okeānā. Šādi līdzenumi ir visplakanākās Zemes reljefa formas. To virsmas slīpums nesasniedz 0,001. Šāds izlīdzināts reljefs veidojas pateicoties labvēlīgiem nogulumu sedimentācijas apstākļiem pie pasīvajām kontinentu nomalēm.

* Paugurainie abisālie līdzenumi aizņem okeāna dziļgultnes lielāko daļu. To reljefs ir saposmots, kuru veido pauguri, grēdas, pazeminājumi starp tām, kā arī atsevišķi kalni. Relatīvās dziļuma svārstības ir apmēram 500-1000 metri. Šādi paugurainie līdzenumi ir tipiski okeāniem ar ar aktīvajām kontinentu nomalēm. Šādos gadījumos okeāniskās dziļvagas absorbē sevī no kontinentiem ieskaloto terigēno materiālu. Paugurainie abisālie līdzenumi visvairāk ir izplatīti Indijas un Klusajā okeānā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Cilindriskā koordinātu sistēma

**Cilindriskā koordinātu sistēma** ir koordinātu sistēma ģeometrisku figūru attēlošanai trīs dimensijās.
To iegūst, polārajai koordinātu sistēmai pieliekot trešo dimensiju *h*, kas ir perpendikulāra *xy* plaknei. Tā raksturo punkta augstumu virs *xy* plaknes (tāpat kā trīsdimensiju taisnleņķa koordinātēs). Virsma, kas veidojas, ja maina *h* un WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 (bet nemaina *r*), ir cilindrs.

Pāreju uz trīsdimensiju taisnleņķa koordinātēm apraksta vienādojumi:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
## Ārējās saites

* Eric W. Weisstein, Cylindrical Coordinates, MathWorld.
# Nacionālā okeānu un atmosfēras administrācija

*NOAA* logo
**Nacionālā okeānu un atmosfēras administrācija** (angļu: *National Oceanic and Atmospheric Administration*, **NOAA**) ir ASV Komercijas departamenta zinātniskā aģentūra, kas nodarbojas ar okeānu un atmosfēras pētījumiem. NOAA veic laikapstākļu prognozēšanu un cilvēku brīdināšanu par dabas stihijām, kā arī jūru un atmosfēras raksturošanu, vada okeānu un piekrastes resursu izmantošanu un aizsardzību, veic pētījumus, lai labāk izprastu apkārtējo vidi. Dibināta 1970. gadā, tās centrālais birojs atrodas Rokvilā, Mērilendā. NOAA administrators kopš 2001. gada ir atvaļinātais flotes viceadmirālis Konrāds Lotenbeičers (*Conrad C. Lautenbacher*).

NOAA stratēģiskais mērķis ir informēt sabiedrību, kā okeāni, piekrastes un atmosfēra ietekmē globālo ekosistēmu, kas savukārt ļautu tai pieņemt labākus sociālos un ekonomiskos lēmumus.
# Gamma funkcija[labot | labot pirmkodu]

Gamma funkcijas grafiks
**Gamma funkcija** jeb **otrā veida Eilera integrālis** matemātikā ir faktoriāla vispārinājums. To apzīmē ar lielo grieķu burtu gamma *Γ*. Gamma funkcija ir definēta jebkuram reālam un kompleksam skaitlim, izņemot veselus negatīvus skaitļus, tātad visiem pozitīviem skaitļiem:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0
Kompleksam skaitlim *z*, kura reālā daļa ir pozitīva, to definē ar konverģentu neīsto integrāli:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_2
Gamma funkcija ir kompleksā mainīgā analītiska transcendenta funkcija. To pielieto matemātiskajā analīzē, speciālo funkciju teorijā, matemātiskajā fizikā, varbūtību teorijā un citās nozarēs.

Izmantojot Gamma funkciju, var aprēķināt faktoriālu, piemēram, skaitļiem formā WIKINIUM\_MATH\_PH\_4 , kur *n* = 0, 1, 2, …:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6
Piemēram,

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8
## Atsevišķas vērtības

Atsevišķas Gamma funkcijas vērtības ir

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_10
## Ārējās saites

* *Encyclopedia of Mathematics* ieraksts[novecojusi saite]
* *MathWorld* ieraksts
# Aerobi organismi

**Aerobi organismi** ir organismi, kas spēj eksistēt tikai skābekļa klātbūtnē un dzīvības procesiem nepieciešamo enerģiju iegūst, oksidējot organiskos savienojumus. Vairākums augu un dzīvnieku, kā arī daļa mikroorganismu, spēj dzīvot tikai vidē ar pietiekamu skābekļa koncentrāciju. Šādus organismus sauc par obligātiem aerobiem. Fakultatīvie aerobi spēj dzīvot arī vidē, kur skābekļa koncentrācija ir niecīga (rauga sēnes, dažas baktērijas, daži tārpi, moluski). Dabā robeža starp šīm grupām ir nosacīta.

## Skatīt arī

* Anaerobie organismi
# Pasāts

Zemeslodes vēji
**Pasāti** ir pastāvīgi vēji, kuri visu gadu pūš virzienā uz ekvatoru: ziemeļu puslodē no ziemeļaustrumiem, bet dienvidu puslodē no dienvidaustrumiem. Vienu no otra šos pasātus atdala bezvēja josla ekvatora tuvumā. Pasāti pūš vienā virzienā galvenokārt virs okeāna, kur tiem nav šķēršļu, bet, nonākot uz sauszemes, tie maina savu virzienu atkarībā no reljefa. Vēji pūš no 30° paralēlēm abās puslodēs. Indijas okeānā pasāti tuvējās Āzijas dēļ maina savu raksturu un kļūst par musoniem.

Tā kā Saules stari visvairāk sasilda gaisu pie ekvatora, gaiss paceļas augšup un aizplūst prom uz ziemeļiem un dienvidiem. Tikmēr lejup no ziemeļiem un dienvidiem pārvietojas jaunas gaisa masas; Zemes griešanās un Koriolisa spēka ietekmē vēju virziens nav precīzi ziemeļu un dienvidu — ziemeļu puslodē pūš ZA, bet dienvidu — DA vējš.
# Piena Ceļš[labot | labot pirmkodu]

Piena Ceļš| Kosmisko putekļu mākoņu aizsegtais mūsu Galaktikas centrs Zemes nakts debesīs (uz to norāda lāzera stars) |
| Novērojumu dati |
| Epoha |
J2000 |
| Zvaigznājs |
Strēlnieks |
| Rektascensija |
17h 45m 40,04s |
| Deklinācija |
−29° 00′ 28,17″ |
| Raksturojums |
| Tips |
Sb; Sbc; SB(rs)bc |
| Redzamie izmēri |
26,8 ± 1,1 kpc (87 000 ± 3600 gaismas gadu) |
| Masa |
1,15 × 1012 M☉ |
| Zvaigžņu skaits |
100–400 miljardi |
| Attālums |
7,94–8,28 kpc (25 900–27 000 gaismas gadu) līdz centram |
| Rādiuss |
13,4 ± 0,55 kpc (43 700 ± 1800 gaismas gadu) |

**Piena Ceļa galaktika**, reizēm saukta vienkārši par **Galaktiku** (grieķu: *Γαλαξίας*, *Galaxías*; *γάλα*, *gála* — ‘piens’), ir spirālveida galaktika, kas ietilpst galaktiku Vietējā grupā. Šīs galaktikas Oriona spirālzarā atrodas arī Saules sistēma. No Zemes mūsu galaktika ir redzama kā gaišāka josla naksnīgajās debesīs, un šis izskats arī ir devis iedvesmu nosaukt to par “Piena Ceļu”. Pēc citu tālu zvaigžņu sistēmu atklāšanas šis grieķu cilmes vārds tika dots mūsu galaktikas apzīmēšanai.

## Fizikālais raksturojums

Piena Ceļa diametrs ir apmēram 30 000 parseku, un tajā atrodas ap 200–400 miljardu zvaigžņu. Galaktikas masa tiek vērtēta aptuveni 5,8·1011  (580 miljardu) Saules masu.[*nepieciešama atsauce*]

Piena Ceļš pārvietojas ar ātrumu 550 km/s attiecībā pret kosmisko reliktstarojumu Hidras zvaigznāja virzienā.

## Pavadoņgalaktikas

Piena Ceļam ir vairākas pavadoņgalaktikas, no kurām lielākā ir Lielais Magelāna Mākonis, kas ir arī trešā tuvākā galaktika kopumā.

## Novērošana

Piena Ceļš ir redzams kā gaiša josla pār naksnīgo debesjumu
Vislabākais laiks, kad var novērot Piena Ceļu, ir jūnijs un jūlijs, bet vissliktāk to var novērot decembrī un janvārī, jo šajā laikā Saule atrodas starp Zemi un galaktikas centru. Ar neapbruņotu aci Piena Ceļu var novērot kā gaišu joslu, kas stiepjas pāri debesjumam caur 12 zvaigznājiem: caur Strēlnieku (šajā zvaigznājā atrodas galaktikas centrs), Ērgli, Gulbi, Kasiopeju, Perseju, Vedēju, Dvīņiem, Orionu, Kuģa Ķīli, Centauru, Dienvidu Krustu un Skorpionu. To veido galaktikas zvaigžņu vājā gaisma. Arī tās zvaigznes, kuras var redzēt ar neapbruņotu aci, atrodas mūsu galaktikā. Piena Ceļa galaktika attiecībā pret debess ekvatoru atrodas aptuveni 63° leņķī.

## Skatīt arī

* Andromedas galaktika
* Galaktika
* Lielais Magelāna Mākonis
* Vietējā galaktiku grupa
* Mazais Magelāna Mākonis
* Trijstūra galaktika

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Piena Ceļš.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* «Mūsu Galaktika» (latviski). liis.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2012-03-23. Skatīts: 2011-07-28.
# Relatīvais mitrums

Higrometrs, ar kuru mēra gaisa mitrumu
**Gaisa relatīvais mitrums** ir procentos izteikta ūdens tvaika parciālspiediena attiecība pret piesātināta tvaika parciālspiedienu dotajā temperatūrā. Gaisa mitrumu mēra ar higrometru.

Gaisa relatīvo mitrumu aprēķina, izdalot ūdens tvaika masas daļu gaisā ar maksimālo iespējamo ūdens tvaika masas daļu šajā temperatūrā. To izsaka procentos un aprēķina pēc formulas:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0

kur: WIKINIUM\_MATH\_PH\_2  — relatīvais mitrums;
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_4  — ūdens tvaika parciālspiediens;
 WIKINIUM\_MATH\_PH\_6  — atbilstošs maksimālais ūdens tvaika spiediens.

Maksimālais ūdens tvaika spiediens stipri pieaug, paaugstinoties gaisa temperatūrai. Tāpēc, atdziestot gaisam un paliekot nemainīgam mitrumam, pienāk brīdis, kad gaisā mitrums ir maksimālais un tas nevar saturēt vēl vairāk ūdens tvaiku. Šo brīdi sauc par rasas punktu. Liekais tvaiks tad kondensējas miglas vai ledus kristāliņu veidā. Ūdens tvaiku kondensācijai ir liela nozīme atmosfērā, jo tieši tādā veidā veidojas lielākā daļa mākoņu, atmosfēras fronšu, bet siltums, kurš rodas ūdens tvaiku kondensēšanās laikā, nodrošina tropisko ciklonu rašanās enerģētisko mehānismu.

## Gaisa mitruma noteikšana

Gaisa relatīvo mitrumu var aprēķināt, ja ir zināma tā temperatūra (*T*) un rasas punkts (*Td*). Kad *T* un *Td* izteikti Celsija grādos, tad patiesa ir vienādība:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_8

kur ūdens tvaika parciālspiediens ir WIKINIUM\_MATH\_PH\_10  :

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_12

un ūdens tvaika spiediens ir WIKINIUM\_MATH\_PH\_14  :

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_16

**Ūdens daudzums uz 1 kg gaisa, 100% mitrumā**

Lai iegūtu attiecīgus datus par ūdens daudzumu pie mazāka gaisa mitruma, vajadzīgais mitruma daudzums (procenti) jāreizina ar dotajiem datiem un jādala ar 100, tādā veidā iegūstot, cik daudz ūdens var saturēt gaiss pie dažāda mitruma daudzuma.

| Gaisa temperatūra, °C | Ūdens tvaiku maksimālais parcipālspiediens, mm Hg | Ūdens tvaika daudzums gaisā, g/m³ |
| --- | --- | --- |
| −10 | 2,15 | 2,36 |
| 0 | 4,58 | 4,85 |
| 5 | 6,54 | 6,8 |
| 10 | 9,21 | 9,4 |
| 11 | 9,84 | 10,01 |
| 12 | 10,52 | 10,66 |
| 13 | 11,23 | 11,35 |
| 14 | 11,99 | 12,07 |
| 15 | 12,79 | 12,83 |
| 20 | 17,54 | 17,3 |
| 25 | 23,76 | 23 |
| 30 | 31,8 | 30,4 |
| 37 | 44,07 | 44 |
| 40 | 55,3 | 51,1 |
| 60 | 149,4 | 130,5 |
| 80 | 355,1 | 293,8 |
| 95 | 634 | 505 |
| 96 | 658 | 523 |
| 97 | 682 | 541 |
| 98 | 707 | 560 |
| 99 | 733 | 579 |
| 100 | 760 | 598 |
| 101 | 788 | 618 |
| 200 | 11659 | 7840 |
# Starptautiskā Astronomijas savienība[labot | labot pirmkodu]

Starptautiskās Astronomijas savienības logo.
Attēlotas visas 74 Starptautiskās Astronomijas savienības valstis (2015. gada decembris)
**Starptautiskā Astronomijas savienība** (angļu: *International Astronomical Union*; franču: *Union astronomique internationale*) — visas pasaules astronomisko organizāciju apvienība. Lemj par astronomisko objektu (piem., zvaigžņu, planētu, asteroīdu) nosaukumiem, klasifikāciju un citām lietām.

Starptautiskā Astronomijas savienība ir dibināta 1919. gadā Briselē. Ik pēc trim gadiem uz kopīgu sēdi sanāk Ģenerālā asambleja.

Starptautiskās Astronomijas savienības 26. Ģenerālā asambleja notika 2006. gada 14. līdz 25. augustam Prāgā. Galvenais jautājums bija precizēt planētas definīciju, jo pēdējos gados aiz Plutona orbītas ir atklāti jauni objekti, un viens no tiem (2003 UB313) ir pat lielāks par Plutonu. Ar balsošanu tika pieņemts kompromisa lēmums uzskatīt, ka Saules sistēmā ir 8 planētas, bet Plutonu klasificēt kā pundurplanētu.

2012. gada augustā 28. Ģenerālajā asamblejā Pekinā tika pieņemta jauna astronomiskās vienības definīcija ar garumu 149 597 870 700 ± 3 m. Jaunais attālums vairs netiek piesaistīts Saules masai, kura ir mainīga laika gaitā. Bez tam Starptautiskā Astronomijas savienība par astronomiskās vienības simbolu ieteica lietot "au".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Starptautiskā Astronomijas savienība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Anglikānisms

**Anglikānisms** (no latīņu *anglicanus*) ir reformācijā radies protestantisma novirziens. Ar šo vārdu apzīmē arī anglikāņu ticības, tradīcijas un reliģiskās dzīves kopumu. Lielākā anglikāņu daļa (aptuveni 77 miljoni) ir apvienota starptautiskā Anglikāņu sadraudzībā — 44 autonomās nacionālajās baznīcās, kas vēsturiski saistītas ar Anglijas Baznīcu.

## Iezīmes

Anglikāņu Baznīca apvieno sevī elementus no protestantisma un reformācijas kustības, piemēram, noliedzot pāvesta autoritāti, taču tanī pašā laikā uzskatot sevi par agrīnās apustuļu un viduslaikos izveidojušās Baznīcas tradīciju turpinātāju, nevis jaunu kustību. Arī reliģisko prakšu ziņā anglikānisms apvieno elementus gan no protestantu, gan Romas Katoļu baznīcas. No katoļiem paturēja garīdzniecības iedalījumu trīs pakāpēs — bīskapi, priesteri, diakoni, taču reformēja liturģiju. Arhibīskapa Tomasa Kranmera (1489—1556) izdotajā "Draudzes lūgšanu grāmatā" paturēti daudzi viduslaiku Baznīcas teksti, taču tie pārveidoti protestantisma garā. Mūsdienās anglikānisms aptver ticīgos, kas pārstāv vismaz trīs novirzienus: *anglokatolisko*, *liberālo* un *evaņģēlisko*.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Anglikānisms.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Bens Džonsons (literāts)[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Bens Džonsons *Ben Jonson* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1572. gada 11. jūnijā Londona, Anglijas Karaliste ( Apvienotā Karaliste) |
| Miris | 1637. gada 6. augustā (65 gadi) Londona, Anglijas Karaliste ( Apvienotā Karaliste) |
| Paraksts |  |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | dramaturgs, dzejnieks, aktieris |
| Valoda | angļu valoda |
| Slavenākie darbi | *Every Man in His Humour* (1598), *Volpone* (1605), *The Alchemist* (1610), liriskā dzeja |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Bendžamins "Bens" Džonsons** (angļu: *Benjamin "Ben" Jonson*; dzimis 1572. gada 11. jūnijā, miris 1637. gada 6. augustā) bija angļu 17. gadsimta sākuma dramaturgs, dzejnieks, aktieris un literatūras kritiķis. Pēc Šekspīra otrs redzamākais angļu dramaturgs karaļa Džeimsa I laikā. Vairāki Džonsona darbi radīti temperamentu komēdijas (*comedy of humours*) žanrā.

Līdz šim latviski tulkota un dažas reizes iestudēta tikai viena viņa luga "Volpone jeb Viltīgais lapsa" (*Volpone, or The Fox*, 1606).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bens Džonsons.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Abbey Road Studios

Ierakstu studijas ēka 2005. gadā
Abbey Road Studios ir mūzikas ierakstu studija Londonā. To 1931. gada dibināja *Gramophone Company*, kas bija daļa no EMI ierakstu kompānijas. Kopš EMI pārdošanas 2013. gadā studija pieder *Universal Music Group*.

Studija atrodas 1831. gadā uzbūvētā ēkā Vestminsteras apkaimē Londonā. Studiju atklāja 1931. gada novembrī ar Londonas Simfoniskā orķestra ierakstu, ko diriģēja un kuram mūziku sakomponēja Edvards Elgars. 1958. gadā *Abbey Road* 2. studijā sāka ierakstīt rokenrolu, vēlāk šajā studijā mūziku ierakstīja *The Beatles*. Grupa 1969. gadā nosauca savu albumu *Abbey Road* par godu studijai, un albuma vāka fotogrāfija tika uzņemta blakus tai. Kopš tā laika gājēju pāreja, ko albuma vākā šķērso grupas mūziķi, ir populārs tūrisma objekts.

Kopš 1980. gada *Abbey Road Studios* tiek ierakstīta arī filmu mūzika.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Abbey Road Studios.
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Gorillaz

| Gorillaz |
| --- |
|  |
| Galvenā informācija |
| Izcelsmes vieta |  Eseksa, Anglija |
| Žanri |
alternatīvais roks, hip hop, rapcore, poproks, alternatīvais hip hop, elektronika |
| Darbības gadi |
2000-pašlaik |
| Izdevēji |
EMI, Parlophone, Virgin Records |
| Tīmekļa vietne |
gorillaz.com |
| Dalībnieki |
|
2D Nūdls Rasels Hobss Mērdoks Nikalss |

**Gorillaz** ir animēta mūzikas grupa, sastādīta no 4 virtuāliem tēliem: 2D, Murdoc, Noodle un Russel.

Grupu radīja Deimons Albarns no Britu rokgrupas "Blur", un Džeimijs Hevlets, komiksa "Tanku meitenes" līdzradītājs. Viņu stils ir daļēji 'alternatīvs', bet ar lielu dažādu mūzikas stilu ietekmi.

Atšķirībā no citām grupām, kurām ir reāli panākumi, "Gorillaz" ir neliela parodija tādām grupām kā "Spinal Tap" un "A Mighty Wind".

Grupas pirmais albums ("Gorillaz", 2001. gadā) tika pārdots vairāk kā 3 miljonos kopiju un guva viņiem tādus ienākumus, ka grupa iekļuva Ginesa Rekordu grāmatā kā panākumiem visbagātākā virtuālā grupa. Viņu otrais studijas albums, "Demon Days", tika realizēts 2005. gadā, un tajā tika iekļauti singli "Feel Good Inc.", "DARE", "Dirty Harry" un "Kids With Guns / El Mañana." "Demon Days" ieguva platīna disku ASV un trīskāršu platīnu Apvienotajā Karalistē, un piecas "Grammy" balvu nominācijas 2005. gadā un dabūja balvu kategorijā "Labākais Pop savienojums ar balsi".

Latvijā vislielākie panākumi European Hit Radio topā bija singliem no albuma "Demon Days". Dziesma "Feel Good Inc." vairākas nedēļas turējās topa virsotnēs (ilgstoši arī LTV7 raidījuma *Sems* topa pirmajā vietā), labi panākumi bija arī dziesmām "DARE" un "Dirty Harry".

## Diskogrāfija

Gorillaz
### Studijas albumi

* 2001: *Gorillaz*
* 2005: *Demon Days*
* 2010: *Plastic Beach*
* 2011: *The Fall*
* 2017: *Humanz*
* 2018: *The Now Now*
* 2020: *Song Machine, Season One: Strange Timez*
* 2023: *Cracker Island*

### Labāko dziesmu izlases un remiksu albumi

* 2002: *G-Sides*
* 2002: *Laika Come Home*
* 2007: *D-Sides*

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Gorillaz.com (Oficiālā mājas lapa)