# Vimbldonas čempionāts[labot | labot pirmkodu]

| Vimbldonas čempionāts |
| --- |
|  |
| Grand Slam |
| **Norises vieta** | Londona  Apvienotā Karaliste |
| **Segums** | Zālāja / āra korts |
| **Vīriešu tabula** | 128S / 128Q / 64D |
| **Sieviešu tabula** | 128S / 96Q / 64D |
| **Balvu fonds** | £ 11,282,710 |
| Mājaslapa |
| **Grand Slam turnīri** |
| * Austrālijas atklātais čempionāts
* Francijas atklātais čempionāts
* Vimbldonas čempionāts
* ASV atklātais čempionāts
 |

**Vimbldonas čempionāts** ir katra gada trešais Grand Slam turnīrs. Tas tiek spēlēts uz zālāja un ir vienlaicīgi vecākais un prestižākais tenisa turnīrs pasaulē. Kopš 1877. gada turnīrs norisinās Londonā, Anglijā.

## Vēsture

Pirmais Vimbldonas turnīrs, 1877. gada gravīra.
Pirmajā turnīrā, kas norisinājās 1877. gada jūlijā, piedalījās 22 dalībnieki. Sacensības turpinājās četras dienas un beidzās ar finālspēli, kas notika ceturtdien, 19. jūlijā. Uz to pulcējās aptuveni 200 skatītāju. Finālā uzvarēja vietējais iedzīvotājs Spensers Gors, kurš 27 gadu vecumā kļuva ne tikai par Visanglijas kluba čempionāta pirmo uzvarētāju, bet arī par pirmo vēsturē zināmo zālāja tenisa turnīra uzvarētāju.

Sākotnēji čempionāts notika tikai vīriešiem. Sieviešu vienspēļu un vīriešu dubultspēļu sacensības tika ieviestas 1884. gadā. Sieviešu dubultspēles un jauktās spēles pievienoja turnīra programmai 1913. gadā. 1937. gadā čempionāts pirmo reizi tika pārraidīts televīzijā.

Līdz 1967. gadam Vimbldonas turnīrā piedalījās tikai amatieri un šo periodu nosauca par "Amatieru ēru" (angļu: *Amateur era*). Kopš 1968. gada tas atvērts arī profesionāļiem un šis periods ieguva nosaukumu "Atklātā ēra" (*Open era*).

## Norises vieta un termiņi

Vimbldonas turnīrs notiek Visanglijas zālāja tenisa un kroketa kluba (angļu: *All England Lawn Tennis & Croquet Club, AELTC*) teritorijā Vimbldonā (Londona). Vimbldonas kluba teritorija, ieskaitot autostāvvietas, pārsniedz 42 akrus (17 ha), no kuriem 13,5 akri aizņem čempionāta korti un apkārtējā infrastruktūra.

### Korti

Pēc tam, kad 1970-to gadu otrajā pusē ASV atklātā čempionāta spēles sāka spēlēt grunts un pēc tam cietā (*hard*) segumu kortos un 1988. gadā atklātā Austrālijas čempionāta — mākslīgā seguma kortos, Vimbldonas turnīrs palika vienīgais no Gran Slam turnīriem, kas notiek zālāja kortos. Kompleksa teritorijā izvietots 41 zālāja korts, no kuriem 19 izmanto Vimbldonas turnīra norisei. Tie ir Centrālais korts un korti ar numuriem no 1. līdz 12. un no 14. līdz 19.

Centrālais korts ar atvērtu jumtu, 2010. gads. Pa labi — karaliskā loža.
Galveno kortu sauc par **Centrālo kortu** (angļu: *Centre Court*). Centrālajā kortā parasti notiek finālspēles. Tā kā britu laika apstākļi ir grūti prognozējami un lietus nav retums, tad 2009. gadā virs turnīra centrālā korta tika uzcelts izvirzāmais jumts. Mūsdienās Centrālā korta tribīnēs var izvietoties gandrīz 15 tūkstoši skatītāju. Centrālā korta dienvidu tribīnēs atrodas karaliskā loža, kurā ir 74 vietas. Tajā novietojas Apvienotās Karalistes valdošais monarhs, ja viņš pagodina ar apmeklējumu turnīra spēles, kā arī Lielbritānijas un citu valstu karaliskās ģimenes locekļi, valstu vadītāji, augstas militārās un civilpersonas, vadošo mediju pārstāvji un pazīstami spēlētāji. Vaļējajā ziemeļu tribīnē izvietota starptautiskā loža ar 85 vietām, kas galvenokārt paredzētas starptautisko tenisa organizāciju pārstāvjiem.

Arī 1. kortā notiek daudzas svarīgas turnīra spēles. Pirms 2019. gada turnīra notika korta rekonstrukcija, kuras laikā tika uzstādīts izbīdāmais jumts un, vienlaikus, korta ietilpība tika palielināta līdz vairāk nekā 12 300 vietām. 2. un 3. kortu tribīņu ietilpība ir attiecīgi 4000 un 2000 skatītāju vietu, bet visu čempionāta kortu kopējā ietilpība ir 39 tūkstoši vietu.

Vimbldonas kortos nav elektrības apgaismojuma, tāpēc mači jābeidz līdz ar tumsas iestāšanos. Izņēmumi ir Centrālais un 1. korts, kur, pēc izvirzāmā jumta uzstādīšanas, mači var turpināties līdz pulksten 11 vakarā.

### Norises termiņi

Turnīra sākums, kurš Vimbldonas turnīru vēstures pirmajā posmā notika jūlijā, 1897. gadā tika pārcelts uz jūniju. Ilgu laiku Vimbldonas turnīrs sākas divas nedēļas pēc Francijas atklātā čempionāta beigām, bet kopš 2015. gada pauze starp šīm divām sacensībām ir palielināta līdz trim nedēļām, un, tādējādi, pirmā spēļu diena Vimbldonā notiek jūnija pēdējā pirmdienā. Šis solis tika paredzēts, lai dotu vadošajiem spēlētājiem iespēju pielāgoties zālāja kortiem, kā arī atkopties pēc Francijas atklātā čempionāta.

Turnīrs turpinās divas nedēļas, kurās tiek spēlēti septiņi apļi vienspēļu turnīros un seši — pāru, kā arī junioru (zēnu, meiteņu), ielūgto veterānu un invalīdu (ratiņkrēslos) turnīros.

## Vimbldonas čempionāta turnīri

Vimbldonas čempionāts sastāv no pieciem galvenajiem turnīriem, četriem junioru turnīriem un septiņiem ielūguma turnīriem.

### Galvenie turnīri

Pieci galvenie turnīri, iekavās spēlētāju vai pāru (dubultspēlēs) skaits:

* Vīriešu vienspēles (128)
* Sieviešu vienspēles (128)
* Vīriešu dubultspēles (64)
* Sieviešu dubultspēles (64)
* Jauktās dubultspēles (48)

### Junioru turnīri

Četri junioru turnīri, iekavās spēlētāju vai pāru (dubultspēlēs) skaits:

* Zēnu vienspēles (64)
* Meiteņu vienspēles (64)
* Zēnu dubultspēles (32)
* Meiteņu dubultspēles (32)

Junioru turnīros dubultspēles nenotiek.

### Ielūguma turnīri

Riteņķrēslu teniss
Septiņi ielūguma turnīri, iekavās spēlētāju vai pāru (dubultspēlēs) skaits:

* Ielūguma kungu dubultspēles (8 pāru apļa turnīrs)
* Ielūguma dāmu dubultspēles (8 pāru apļa turnīrs)
* Ielūguma senioru dubultspēles (8 pāru apļa turnīrs)
* Vīriešu ratiņkrēslu vienspēles
* Sieviešu ratiņkrēslu vienspēles
* Vīriešu ratiņkrēslu dubultspēles (4 pāri)
* Sieviešu ratiņkrēslu dubultspēles (4 pāri)

### Spēļu formāts

Vīriešu vienspēles un vīriešu dubultspēles ir piecu setu spēles (līdz trīs uzvarētiem setiem), visas pārējās spēles ir trīs setu spēles (līdz diviem uzvarētiem setiem). Līdz 2018. gada (ieskaitot), jebkurā setā, izņemot izšķirošo setu — trešo trīs setu mačā un piekto piecu setu mačā, pie rezultāta 6 pret 6 geimi, seta uzvarētāja noteikšanai spēlēja taibreiku, bet izšķirošajā setā uzvarētājam bija jāsasniedz divu geimu pārsvars. Kopš 2019. gada izšķirošā seta garums ir ierobežots, ja rezultāts kļūst 12 pret 12 tiek spēlēts taibreiks.

Visi turnīri, izņemot ielūguma turnīrus, ir izslēgšanas turnīri. Ielūguma kungu, senioru un dāmu turnīri ir apļa turnīri.

Līdz 1921. gadam iepriekšējā gada sacensību uzvarētāji (izņemot sieviešu un jauktās dubultspēles) tika automātiski pielaisti finālā (to sauca par izaicinājuma raundu). Šīs kārtības rezultātā daudzi uzvarētāji vairākus gadus pēc kārtas saglabāja savus titulus, jo varēja atpūsties, kamēr to pretinieks sacentās no sacensību sākuma. Kopš 1922. gada iepriekšējā gada čempioniem, tāpat kā citiem turnīra dalībniekiem, bija jāspēlē jau no turnīra sākuma.

## Dalībnieki

### Sastāvs un izloze

Pamatturnīrā vienspēlēs gan vīriešiem, gan sievietēm piedalās 128 spēlētāji. Vīriešu un sieviešu dubultspēļu turnīros piedalās 64 pāri, bet jaukto pāru konkurencē - 48 pāri. Lielākais vietu skaits pamatturnīros tiek nodrošināts spēlētājiem un pāriem, kuri Tenisa profesionāļu asociācijas (ATP) un Sieviešu tenisa asociācijas (WTA) reitingos ieņem augstākās vietas. Pie tam daļa vietu ir rezervēta kvalifikācijas turnīru uzvarētājiem. Vīriešu vienspēlēs ir 16 šādas vietas, sieviešu - 12, savukārt vīriešu un sieviešu dubultspēlēs - 4. Visu šo kategoriju kvalifikācijas turnīri notiek trīs kārtās. Jauktajās dubultspēlēs kvalifikācija atcelta kopš 1991. gada.

Kopš 1977. gada pamatturnīros vairākas vietas tiek piešķirtas tenisistiem, kuri neietilpst reitinga līderos, ar turnīra rīkotājkomitejas lēmumu (*wild card*), pamatojoties uz viņu iepriekšējiem panākumiem vai ar mērķi radīt interesi skatītāju vidū. Kopš 2003. gada arī starp tenisistiem, kas pretendē *wild card* ir iespējamas kvalifikācijas spēles. Gadījumā, ja kāds no spēlētājiem, kura tiesības uz dalību pamatturnīrā nodrošina reitings, kvalifikācijas turnīra rezultāti vai *wild card*, atsakās no dalības turnīrā traumas, slimības vai citu iemeslu dēļ, tad viņa vietu ieņem “laimīgais zaudētājs” (angļu: *lucky loser*) - viens no dalībniekiem, kurš zaudēja pēdējā kvalifikācijas kārtā.

Kopš 1927. gada turnīra dalībnieki, kas tiek uzskatīti par galvenajiem pretendentiem uz augstām vietām, ar izlozes palīdzību tiek izsēti (izlozēti) turnīra režģī ar mērķi novērst favorītu tikšanos pirmajās sacensību kārtās. Kopš 2001. gada vīriešu un sieviešu vienspēlēs izsēto dalībnieku skaits ir bijis 32. Sieviešu vienspēlēs, kā arī vīriešu un sieviešu dubultspēlēs izsēja notiek stingri saskaņā ar vietām, kuras reitingos aizņem atsevišķas tenisistes vai pāri. Vīriešu vienspēlēs 32 izsētie spēlētāji arī tika izvēlēti stingri pēc viņu stāvokļa ATP reitingā, taču kopš 2002. gada viņu ranga relatīvā pozīcija ir atkarīga arī no viņu panākumiem iepriekšējos gados zālienas laukumos. Šim nolūkam tiek izmantota punktu aprēķināšanas formula, kas ietver 100% punktu pašreizējā ATP reitingā, 100% punktu, kas iegūti zāles laukumos pēdējo 12 mēnešu laikā (tātad ieskaitot pagājušā gada Vimbldonas turnīru) un 75% punktu, kas gūti katra spēlētāja veiksmīgākajā zālāja turnīrā iepriekšējos 12 mēnešus.

## Uzvarētāji

| Gads | Vīriešu vienspēles | Sieviešu vienspēles | Vīriešu dubultspēles | Sieviešu dubultspēles | Jauktās dubultspēles |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2025 |  Janniks Sinners |  Iga Švjonteka |  Džulians Kešs  Loids Glaspūls |  Elīze Mertensa  Veronika Kudermetova |  Kateržina Sinjakova  Sems Verbēks |
| 2024 |  Karloss Alkarass |  Barbora Krejčīkova |  Harri Helijovāra  Henrijs Patens |  Kateržina Sinjakova  Teilora Taunzenda |  Šuveja Sje  Jans Zeliņskis |
| 2023 |  Karloss Alkarass |  Markēta Vondroušova |  Veslijs Kolhofs  Nīls Skupskis |  Šuveja Sje  Barbora Strīcova |  Ludmila Kičenoka  Mate Pavičs |
| 2022 |  Novaks Džokovičs |  Jeļena Ribakina |  Metjū Ebdens  Makss Pērsels |  Barbora Krejčīkova  Kateržina Sinjakova |  Desaira Kravčika  Nīls Skupskis |
| 2021 |  Novaks Džokovičs |  Ešlija Bārtija |  Nikola Mektičs  Mate Pavičs |  Šuveja Sje  Elīze Mertensa |  Desaira Kravčika  Nīls Skupskis |
| 2020 | Nenotika |
| 2019 |  Novaks Džokovičs |  Simona Halepa |  **Huans Sevastjans Kavals**  Roberts Fara |  Šuveja Sje  Barbora Strīcova |  Latiša Čana  Ivans Dodigs |
| 2018 |  Novaks Džokovičs |  Angelika Kerbere |  Maiks Braiens  Džeks Soks |  Barbora Krejčīkova  Kateržina Sinjakova |  Nikola Melihara  Aleksandrs Peja |
| 2017 |  Rodžers Federers |  Garbinje Mugurusa |  Lukašs Kubots  Marselu Melu |  Jekaterina Makarova  Jeļena Vesņina |  Martina Hingisa  Džeimijs Marejs |
| 2016 |  Endijs Marejs |  Serīna Viljamsa |  Pjērs-Igs Erbērs  Nikolā Maī |  Serīna Viljamsa  Venusa Viljamsa |  Hetere Vatsone  Henrijs Kontinens |
| 2015 |  Novaks Džokovičs |  Serīna Viljamsa |  Žans Žuliens Rožērs  Horja Teko |  Martina Hingisa  Sanja Mirza |  Martina Hingisa  Leanders Paess |
| 2014 |  Novaks Džokovičs |  Petra Kvitova |  Vašeks Pospīšils  Džeks Soks |  Sāra Errāni  Roberta Vinči |  Samanta Stosura  Nenads Zimonjičs |
| 2013 |  Endijs Marejs |  Mariona Bartoli |  Bobs Braiens  Maiks Braiens |  Šuveja Sje  Pena Šuai |  Kristīna Mladenoviča  Daniels Nestors |
| 2012 |  Rodžers Federers |  Serīna Viljamsa |  Džonatans Marejs  Frederiks Nilsens |  Serīna Viljamsa  Venusa Viljamsa |  Līza Reimonda  Maiks Braiens |
| 2011 |  Novaks Džokovičs |  Petra Kvitova |  Bobs Braiens  Maiks Braiens |  Kveta Peške  Katarina Srebotņika |  Iveta Benešova  Jirgens Melcers |
| 2010 |  Rafaels Nadals |  Serīna Viljamsa |  Jirgens Melcers  Filips Pecšners |  Vanja Kinga  Jaroslava Švedova |  Kāra Bleka  Leanders Paess |
| 2009 |  Rodžers Federers |  Serīna Viljamsa |  Daniels Nestors  Nenads Zimoņičs |  Serīna Viljamsa  Venusa Viljamsa |  Anna Lena Grēnefelda  Marks Noulss |
| 2008 |  Rafaels Nadals |  Venusa Viljamsa |  Daniels Nestors  Nenads Zimoņičs |  Serīna Viljamsa  Venusa Viljamsa |  Samanta Stosura  Bobs Braiens |
| 2007 |  Rodžers Federers |  Venusa Viljamsa |  Arno Klemāns  Mihaēls Lodrā |  Kāra Bleka  Lizele Hūbere |  Jeļena Jankoviča  Džeimijs Marejs |
| 2006 |  Rodžers Federers |  Amēlija Moresmo |  Bobs Braiens  Maiks Braiens |  Ži Jaņa  Dzje Džena |  Vera Zvonarjova  Endijs Rams |
| 2005 |  Rodžers Federers |  Venusa Viljamsa |  Stefens Huss  Veslijs Mūdijs |  Kāra Bleka  Lizele Hūbere |  Mērija Pīrsa  Mahešs Bupati |
| 2004 |  Rodžers Federers |  Marija Šarapova |  Jonass Bjerkmans  Tods Vudbridžs |  Renē Stabsa  Kāra Bleka |  Kāra Bleka  Veins Bleks |
| 2003 |  Rodžers Federers |  Serīna Viljamsa |  Jonass Bjerkmans  Tods Vudbridžs |  Kima Kleistersa  Ai Sudžijama |  Martina Navrātilova  Leanders Paess |
| 2002 |  Leitons Hjūits |  Serīna Viljamsa |  Jonass Bjerkmans  Tods Vudbridžs |  Venusa Viljamsa  Serīna Viljamsa |  Jeļena Ļihovceva  Mahešs Bupati |
| 2001 |  Gorans Ivaniševičs |  Venusa Viljamsa |  Donalds Džonsons  Džereds Palmers |  Renē Stabsa  Līza Reimonda |  Daniela Hantuhova  Leošs Fridls |
| 2000 |  Pīts Samprass |  Venusa Viljamsa |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords |  Venusa Viljamsa  Serīna Viljamsa |  Kimberlija Po  Donalds Džonsons |
| 1999 |  Pīts Samprass |  Lindsija Devenporta |  Mahešs Bupati  Leanders Paess |  Lindsija Devenporta  Korina Morariu |  Līza Reimonda  Leanders Paess |
| 1998 |  Pīts Samprass |  Jana Novotna |  Pauls Hārhoiss  Jako Eltings |  Helēna Sukova  Martina Hingisa |  Serīna Viljamsa  Maksims Mirnijs |
| 1997 |  Pīts Samprass |  Martina Hingisa |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords |  Nataļja Zvereva  Džidži Fernandesa |  Helēna Sukova  Cirils Suks |
| 1996 |  Rihards Krajičeks |  Štefija Grāfa |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords |  Helēna Sukova  Martina Hingisa |  Helēna Sukova  Cirils Suks |
| 1995 |  Pīts Samprass |  Štefija Grāfa |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords |  Jana Novotna  Aranča Sančesa-Vikario |  Martina Navrātilova  Džonatans Starks |
| 1994 |  Pīts Samprass |  Končita Martinesa |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords |  Nataļja Zvereva  Džidži Fernandesa |  Helēna Sukova  Tods Vudbridžs |
| 1993 |  Pīts Samprass |  Štefija Grāfa |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords |  Nataļja Zvereva  Džidži Fernandesa |  Martina Navrātilova  Marks Vudfords |
| 1992 |  Andrē Agasi |  Štefija Grāfa |  Džons Makinrojs  Mihaels Štihs |  Nataļja Zvereva  Džidži Fernandesa |  Larisa Neilande  Cirils Suks |
| 1991 |  Mihaels Štihs |  Štefija Grāfa |  Džons Ficdžeralds  Anders Jērids |  Larisa Neilande  Nataļja Zvereva |  Elizabete Seijersa  Džons Ficdžeralds |
| 1990 |  Stēfans Ēdbergs |  Martina Navrātilova |  Riks Līčs  Džims Pjū |  Jana Novotna  Helēna Sukova |  Zina Garisone  Riks Līčs |
| 1989 |  Boriss Bekers |  Štefija Grāfa |  Džons Ficdžeralds  Anders Jērids |  Jana Novotna  Helēna Sukova |  Jana Novotna  Džims Pjū |
| 1988 |  Stēfans Ēdbergs |  Štefija Grāfa |  Kens Fleks  Roberts Seguso |  Štefija Grāfa  Gabriela Sabatini |  Zina Garisone  Šērvuds Stjuarts |
| 1987 |  Pets Kešs |  Martina Navrātilova |  Kens Fleks  Roberts Seguso |  Klaudija Kode-Kilša  Helena Sukova |  Džo Djuri  Džeremijs Beitss |
| 1986 |  Boriss Bekers |  Martina Navrātilova |  Jūakims Nīstrems  Matss Vilanders |  Martina Navrātilova  Pema Šraivere |  Ketija Džordana  Kens Fleks |
| 1985 |  Boriss Bekers |  Martina Navrātilova |  Heincs Gintharts  Balāžs Taroci |  Ketija Džordana  Elizabete Seijersa |  Martina Navrātilova  Pols Maknami |
| 1984 |  Džons Makinrojs |  Martina Navrātilova |  Pīters Flemings  Džons Makinrojs |  Martina Navrātilova  Pema Šraivere |  Vendija Tērnbula  Džons Loids |
| 1983 |  Džons Makinrojs |  Martina Navrātilova |  Pīters Flemings  Džons Makinrojs |  Martina Navrātilova  Pema Šraivere |  Vendija Tērnbula  Džons Loids |
| 1982 |  Džimijs Konorss |  Martina Navrātilova |  Pīters Maknāmara  Pols Maknami |  Martina Navrātilova  Pema Šraivere |  Ena Smita  Kevins Karens |
| 1981 |  Džons Makinrojs |  Krisa Everte |  Pīters Flemings  Džons Makinrojs |  Martina Navrātilova  Pema Šraivere |  Betija Stove  Frū Makmilans |
| 1980 |  Bjērns Borgs |  Ivonna Gulagonga-Kolija |  Pīters Maknāmara  Pols Maknami |  Ketija Džordana  Ena Smita |  Treisija Ostina  Džons Austins |
| 1979 |  Bjērns Borgs |  Martina Navrātilova |  Pīters Flemings  Džons Makinrojs |  Billija Džīna Kinga  Martina Navrātilova |  Grīra Stīvensa  Bobs Hjūits |
| 1978 |  Bjērns Borgs |  Martina Navrātilova |  Bobs Hjūits  Frū Makmilans |  Kerija Melvila Rīda  Vendija Tērnbula |  Betija Stove  Frū Makmilans |
| 1977 |  Bjērns Borgs |  Virdžīnija Veida |  Ross Keiss  Džefs Māsterss |  Helēne Gūrleja Kolija  Džoanna Rasela |  Grīra Stīvensa  Bobs Hjūits |
| 1976 |  Bjērns Borgs |  Krisa Everte |  Braiens Gotfrīds  Rauls Ramiress |  Martina Navrātilova  Krisa Everte |  Fransuāza Dira  Tonijs Ročs |
| 1975 |  Arturs Ešs |  Billija Džīna Kinga |  Vits Gerulaitis  Sendijs Maiers |  Enna Kiumura  Kadzuko Savamacu |  Mārgarita Korta  Mārtijs Rīsens |
| 1974 |  Džimijs Konorss |  Krisa Everte |  Džons Ņūkombs  Tonijs Ročs |  Ivonna Gulagonga  Pegija Mičele |  Billija Džīna Kinga  Ouens Deividsons |
| 1973 |  Jans Kodešs |  Billija Džīna Kinga |  Džimijs Konorss  Ilie Nestase |  Rozmarija Kasalsa  Billija Džīna Kinga |  Billija Džīna Kinga  Ouens Deividsons |
| 1972 |  Stens Smits |  Billija Džīna Kinga |  Bobs Hjūits  Frū Makmilans |  Billija Džīna Kinga  Betija Stove |  Rozmarija Kasalsa  Ilie Nestase |
| 1971 |  Džons Ņūkombs |  Ivonna Gulagonga |  Rojs Emersons  Rods Leivers |  Rozmarija Kasalsa  Billija Džīna Kinga |  Billija Džīna Kinga  Ouens Deividsons |
| 1970 |  Džons Ņūkombs |  Mārgarita Korta |  Džons Ņūkombs  Tonijs Ročs |  Rozmarija Kasalsa  Billija Džīna Kinga |  Rozmarija Kasalsa  Ilie Nestase |
| 1969 |  Rods Leivers |  Enna Heidona-Džonsa |  Džons Ņūkombs  Tonijs Ročs |  Mārgarita Korta  Džūdija Tegarta-Daltone |  Enna Heidona-Džonsa  Freds Stolle |
| 1968 |  Rods Leivers |  Billija Džīna Kinga |  Džons Ņūkombs  Tonijs Ročs |  Rozmarija Kasalsa  Billija Džīna Kinga |  Mārgarita Korta  Kens Fletčers |
| ↑ Atklātā ēra ↑ |

### Tagadējie čempioni

* **Janniks Sinners** ir 2025. gada vīriešu vienspēļu turnīra uzvarētājs. Šis bija viņa ceturtais *Grand Slam* vīriešu vienspēļu tituls un pirmais Vimbldonas tituls.
* **Iga Švjonteka** ir 2025. gada sieviešu vienspēļu turnīra uzvarētāja.
* **Loids Glaspūls** ir 2025. gada vīriešu dubultspēļu turnīra uzvarētājs pārī Džulianu Kešu.
* **Elīze Mertensa** ir viena no 2025. gada sieviešu dubultspēļu turnīra uzvarētājām.
* **Veronika Kudermetova** ir viena no 2025. gada sieviešu dubultspēļu turnīra uzvarētājām.
* **Kateržina Sinjakova** ir 2025. gada jaukto dubultspēļu turnīra uzvarētāja.
* **Sems Verbēks** ir 2025. gada jaukto dubultspēļu turnīra uzvarētājs.

## Finanses un balvas

### Organizatora ienākumi

Tiek uzskatīts, ka Visanglijas kroketa un zālāja tenisa kluba pirmais čempionāts 1877. gadā notika, lai savāktu naudu par laukumu izlīdzināšanas aprīkojumu, un tas ienesa apmēram desmit mārciņu lielu peļņu no dalības un ieejas maksām. Pēc tam turnīrs turpināja gūt peļņu tā organizatoriem katru gadu, izņemot 1895. gadu, kad grāmatvedības grāmatās tika reģistrēti zaudējumi — 33 mārciņas (šis bija gads ar gandrīz rekordzemo dalībnieku skaitu vīriešu vienspēlēs — tikai 18 cilvēki, sieviešu turnīrā piedalījās tikai 9 dalībnieces). 19. gadsimta 90. gadi bija laiks, kad mazinājās interese par Vimbldonas turnīru, un peļņa, kas iepriekšējā desmitgadē vidēji bija 500 mārciņas gadā, no 1892. līdz 1901. gadam samazinājās līdz 180 mārciņām gadā.

Līdz 1906. gadam Visanglijas klubs bija vienīgā organizācija, kas rīkoja Vimbldonas turnīru; kopš 1906. gada turnīra organizēšanas komitejā tika iekļauti Lielbritānijas Zālāja tenisa asociācijas (*Lawn Tennis Association (ALT)*) pārstāvji, un kopš 1922. gada, kad turnīrs pārcēlās uz jaunu vietu, starp abām struktūrām pastāv oficiāla vienošanās, saskaņā ar kuru ALT saņem ieņēmumus no čempionāta. No 1922. līdz 1939. gadam turnīra vidējā gada peļņa bija aptuveni 10 tūkstoši mārciņu, un 1933. gadā tā pārsniedza 16 tūkstošus.

Pat pirmajā pēckara gadā Vimbldonas turnīrs joprojām bija rentabls uzņēmums, lai gan togad organizatori no tā saņēma tikai 750 mārciņas tīro peļņu - pārējie ieņēmumi tika izmantoti, lai atjaunotu fondus, kas iztukšojās sešos gados, kad čempionāts netika rīkots. Tomēr turpinājumā ienākumi atkal strauji pieauga, jau piecu gadu periodā no 1946. līdz 1950. gadam vidēji gadā sasniedzot 14 tūkstošus, nākamajos piecos gados - 43 tūkstošus un 70. gadu sākumā tuvojoties 80 tūkstošiem gadā. Izaugsme samazinājās pagājušā gadsimta 60. gadu beigās sakarā ar ienākšanu atklātajā ērā: ja 1967. gadā neto peļņa bija aptuveni 55 tūkstoši, tad gadu vēlāk, ņemot vērā 26 tūkstošu mārciņu izmaksu naudas balvu veidā dalībniekiem, ALT ieguva tikai 36 tūkstošus mārciņu. Tomēr, spēcīgāko profesionāļu atgriešanās dēļ, Vimbldonas īslaicīgais ienākumu kritums tika ātri pārvarēts, un jau 1969. gadā ALT pat pēc balvu naudas atskaitīšanas saņēma vairāk nekā 90 tūkstošus mārciņu.

Turpinājumā ieņēmumi turpināja strauji augt, tāpēc 20. gadsimta pēdējā desmitgadē turnīra rīkotāju peļņa sasniedza aptuveni 250 miljonus mārciņu, no kurām ievērojama daļa tika iegūta, pārdodot tiesības uz televīzijas pārraidēm. Līdz jaunā gadsimta otrās desmitgades sākumam gada peļņa no turnīra pārsniedza 30 miljonus sterliņu mārciņu, taču Zālāja tenisa asociācija tika asi kritizēta par neveiksmīgo šo līdzekļu ieguldīšanu, kas kopumā neved pie Lielbritānijas tenisa progresa.

### Balvas

Vīriešu (priekšplānā) un sieviešu vienspēļu čempionu kausi
Sākot ar Vimbldonas pirmo turnīru, tā uzvarētājs savā rīcībā uz gadu ieguva sudraba kausu, kas tolaik maksāja 25 ginejas. Pirmais kauss (nosaukts par godu tā dibinātājam par laikraksta *Field* kausu, angļu: *The Field Cup*) pārgāja Viljama Renšova mūžīgā īpašumā, kurš 1883. gadā kļuva par pirmo trīskārtēju Visanglijas kluba čempionu. Nākamajā gadā klubs nodibināja jaunu ceļojošo balvu 50 gineju vērtībā, bet pēc trim gadiem arī šī balva nonāca Renšova īpašumā. 1887. gada reglamenta punkts, saskaņā ar kuru spēlētājs, kas trīs reizes kļuvis par uzvarētāju, saņem kausu uz visiem laikiem, tika atcelts, un tajā gadā iegādāto apzeltīto sudraba kausu 100 gineju vērtībā turpina pasniegt līdz šim brīdim. Kausa augstums ir 18 collas (45,7 cm), diametrs — 7 ½ collas (19 cm). Kauss glabājās kluba muzejā, bet čempions savā īpašumā iegūst samazinātu balvas kopiju (kopš 2006. gada ¾ pilnā apmērā). Uz oriģinālā kausa iegravēti visi vīriešu vienspēļu čempioni vārdi līdz 2009. gadam, un pēc tam viņam tika izgatavots paliktnis, uz kura turpina iegravēt jauno čempionu vārdus.

Uzvarētājai sieviešu turnīrā pasniedz apaļu sudraba šķīvi, kura diametrs ir 18 ¾ collas (47,6 cm). Šo šķīvi, kura nosaukums ir *Venus Rosewater Dish*, pasniedz sieviešu vienspēļu turnīra uzvarētāja kopš tā norises sākuma 1884. gadā. Pēc apbalvošanas ceremonijas šķīvis atgriežas Visanglijas kluba muzejā, bet čempione saņem tā samazinātu kopiju. Kopijas diametrs no 1949. līdz 2006. gadam bija 8 collas, no 2007. gada — 14 collas. Uz oriģinālā šķīvja ir iegravēti gadi un visu sieviešu vienspēļu turnīra uzvarētāju vārdi.

Tods Vudbridžs ar kausu par uzvaru vīriešu dubultspēļu turnīrā 2004. gadā.
Vīriešu dubultspēļu turnīra uzvarētāju kauss ir vecākā šobrīd esošā balva. To 1879. gadā nodibināja Oksfordas Universitātes Zālāju un tenisa klubs un 1884. gadā ar minimālām dizaina izmaiņām pārsūtīja uz Visanglijas klubu. Balva, kas izgatavota no tīra sudraba un kuras vērtība tās izgatavošanas gadā bija 60 ginejas, ir bļoda ar divām osām, tās augstums ir 9 collas un diametrs — 11 collas. Kopš 1937. gada tiek piešķirta papildu balva ar līdzīgu dizainu, bet atšķirīgu gravējumu.

Kentas hercogienes 1949. gadā apstiprinātā balva par uzvaru sieviešu dubultspēļu turnīrā ir kauss ar vāku un diviem rokturiem, 17 collu augsts un 4½ collas diametrā pamatnē un 6 collas augšējā malā.

Jaukto uzvarētāju kausu 1949. gadā izveidoja 1902. un 1906. gada dubultspēļu čempiona Sidnija Hauarda Smita ģimene. Tā ir no tīra sudraba izgatavota krūze ar diviem rokturiem un vāku uz augstas kājas, tās augstums ir 17 collas, diametrs pamatnē — 5½, bet augšējā malā 6½ collas. 2001. gadā Visanglijas klubs pasūtīja divas balvas, kas bija identiskas 1949. gadā nodibinātajām balvām, lai apbalvošanas ceremonijas laikā katram no uzvarētājiem tiktu piešķirts atsevišķs kauss. Kopš 1987. gada finālistiem visās piecās kategorijās tiek pasniegti sudraba šķīvji ar Centrālās korta un Visanglijas kluba ēkas attēliem. Šķīvju diametrs, kuru piešķīra vienspēļu finālistiem, līdz 1997. gadam bija 10 collas, 1998. gadā tas tika palielināts līdz 14 collām; dubultspēļu finālisti saņem šķīvjus ar diametru 8 collas. Turklāt visu kategoriju finālists tiek apbalvots ar sudraba un abi pusfinālisti ar bronzas medaļām[144]. Vimbldonas vienspēļu turnīru uzvarētāji kļūst uz mūžu par Visanglijas tenisa un kroketa kluba goda biedriem [80].

Kopš 1949. gada tradicionāli Centrālajā kortā tiek apbalvoti uzvarētāji vīriešu vienspēlēs, bet kopš 1954. gada šī tradīcija ir attiecināma arī sieviešu vienspēlēs. Balvas uzvarētājiem dubultspēlēs no 1960. gadu vidus parasti tiek pasniegtas karaliskajā ložā. Visbiežāk balvas pasniedz Jorkas hercogs vai viņa sieva, bet Vimbldonas turnīru vēsturē vairākas reizes uzvarētājus apsveicis arī valdošais monarhs (Džordžs VI Vindzors un vēlāk Elizabete II), cits karaliskās ģimenes loceklis vai īpaši pieaicināta slavenība.

### Naudas balvas

Pirms Visanglijas kluba pirmā čempionāta tika noteiktas divas balvas - “zelta” uzvarētājam un “sudraba” finālistam. Pirmās balvas vērtība bija 12 ginejas, otrās — 7 ginejas; par trešo vietu tika piešķirta balva trīs gineju vērtībā.

Līdz 1881. gadam dalībnieki, kuri turnīrā ieņēma vietas tūlīt pēc uzvarētājiem (līdz piektajai, sestajai vai astotajai vietai ieskaitot) saņēma atpakaļ savu dalības iemaksu. Pēc tam turnīrs ilgu laiku tika uzskatīts par tīri amatierisku, un tā dalībnieki oficiāli ar naudu netika atalgoti; 20. gadsimta piecdesmitajos un sešdesmito gadu pirmajā pusē, no vienas puses, tas noveda pie regulāras labāko spēlētāju aizplūšanas profesionālajā tūrē, un, no otras puses, uz situācijas attīstību, kurā labākie spēlētāji par piedalīšanos saņēma pienācīgas naudas summas, bet nevis kā naudas balvas, bet kā ceļa, uzturēšanās un citu vajadzību “kompensāciju”. Žurnālisti šo *status quo* nosauca par "viltus amatierismu" (angļu: *shamateurism*).

Situācija mainījās pēc atklātās ēras sākuma, kad spēlētāju naudas balvas kļuva oficiālas. Pirmajā atklātajā Vimbldonas čempionātā naudas balvu kopsumma bija 26 150 mārciņas, no kurām divus tūkstošus saņēma čempions vīriešu vienspēlēs, bet 750 - sieviešu čempione. Tomēr katrs dalībnieks vismaz kaut ko saņēma, ieskaitot zaudētājus pirmajā kārtā (50 mārciņas vīriešiem un 25 sievietēm). Šīs summas bija pieticīgas salīdzinājumā ar drīzumā notikušo ASV atklāto čempionātu, taču atšķirība bija tā, ka naudas balvas ASV tika saņemtas no sponsoriem, savukārt Anglijas Zālāju tenisa asociācija dalīja spēlētājiem savus turnīra ieņēmumus. Turpmāk balvu maksājumi Vimbldonā strauji pieauga un tikai astoņos gados pieauga vairāk nekā sešas reizes, un sievietēm šī izaugsme bija vēl lielāka, un 1976. gada čempionei tika samaksāts 13 reizes vairāk nekā 1968. gadā — 10 tūkstoši mārciņu. 1975. gadā kopējais balvu fonds pārsniedza 100 tūkstošus mārciņu, bet nepilnus desmit gadus vēlāk, 1984. gadā - miljonu. Desmit miljonu robežu pārsniedza 2005. gadā.

Vimbldonas turnīra uzvarētāji vīrieši kopš 1968. gada saņēma vairāk naudas nekā sievietes. Tikai 2007. gadā asas kritikas rezultātā par šo noteikumu pirmo reizi Vimbldonas vēsturē (un vēlāk arī visos pārējos “Grand Slam” turnīros) tika nolemts izlīdzināt naudas balvu vīriešiem un sievietēm - abu kategoriju atsevišķu pasākumu uzvarētāji saņēma 700 000 sterliņu mārciņu. Tas notika gadu pēc līdzīga soļa Francijas atklātajā čempionātā un 34 gadus pēc vienlīdzīgu balvu izmaksas sākuma ASV atklātajā čempionātā (Austrālijas atklātajā čempionātā naudas balvas oficiāli izlīdzināja 2001. gadā).

Ievērojams Vimbldonas balvu fonda pieaugums notika 2012. un 2013. gadā (attiecīgi par 10 un 40 procentiem). Papildu finansējuma lielākā daļa tika piešķirta, lai palielinātu naudas balvu spēlētājiem, kuri izstājās no cīņas pirmajos apļos un kvalifikācijas turnīrā.

2013. gadā turnīra kopējais balvu fonds pārsniedza 20 miljonus sterliņu mārciņu. 2014. gadā tas sasniedza 25 miljonus sterliņu mārciņu, un 2017. gadā pārsniedza 30 miljonus robežu, bet 2019. gadā bija 38 miljoni.

### Spēlētāju naudas balvas 2019. gadā

Naudas balvu summas uzrādītas mārciņās. Dubultspēlēm uzrādīta abu spēlētāju naudas balvu summa.

| Kārta | Vienspēles | Vīriešu un sieviešu dubultspēles | Jauktās dubultspēles |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kvalifikācijas 1. kārta** | 7 000 |  |
| **Kvalifikācijas 2. kārta** | 13 250 |
| **Kvalifikācijas 3. kārta** | 22 500 |
| **1. kārta (vienspēles)** | 45 000 |
| **2. kārta (vienspēles)/1. kārta (dubultspēles)** | 72 000 | 12 000 | 1750 |
| **3. kārta (vienspēles)/1. kārta (dubultspēles)** | 111 000 | 19 000 | 3500 |
| **Astotdaļfināls** | 176 000 | 32 000 | 7000 |
| **Ceturtdaļfināls** | 294 000 | 67 000 | 14 500 |
| **Pusfināls** | 588 000 | 135 000 | 29 000 |
| **Finālists** | 1 175 000 | 270 000 | 58 000 |
| **Čempions** | 2 350 000 | 540 000 | 116 000 |

## Ranga punkti

Par dalību čempionātā un ieņemtu attiecīgo vietu, vīrieši ATP rangā un sievietes WTA rangā saņem šādu punktu skaitu:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Notikums** | **W** | F | SF | QF | 4R | 3R | 2R | 1R |
| **Vienspēles** | Vīrieši | 2000 | 1200 | 720 | 360 | 180 | 90 | 45 | 10 |
| Sievietes | 2000 | 1300 | 780 | 430 | 240 | 130 | 70 | 10 |
| **Dubultspēles** | Vīrieši | 2000 | 1200 | 720 | 360 | 180 | 90 | 0 | – |
| Sievietes | 2000 | 1300 | 780 | 430 | 240 | 130 | 10 | – |

## Tradicijas

Vimbldonas tradicionālās krāsas ir zaļa un violeta, bet tenisistu formai jābūt gandrīz pilnīgi baltai. Kopš 1963. gada turnīra noteikumi prasīja "pārsvarā baltu" formu, bet kopš 1995. gada - "gandrīz pilnīgi baltu". Kopš 2014. gada definīcija ir kļuvusi konkrētāka un pieprasa, lai krāsas, kas nav baltas, būtu norobežotas ar apmali līdz vienam centimetram uz apkakles vai pie piedurkņu un šortu malām. Tāda pati prasība attiecas arī uz cepuru oderi, aproču jostām un zeķēm.

## Rekordi

### Vīrieši kopš 1877. gada

| Rekords | Ēra | Tenisists (-i) | Skaits | Gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visvairāk vīriešu vienspēļu titulu | pirms 1968: |  Viljams Renšovs | 7 | 1881–1886, 1889 |
| atklātajā ērā: |  Rodžers Federers | 8 | 2003–2007, 2009, 2012, 2017 |
| Visvairāk vīriešu vienspēļu titulu pēc kārtas | pirms 1968: |  Viljams Renšovs | 6 | 1881–1886 |
| atklātajā ērā: |  Bjērns Borgs  Rodžers Federers | 5 | 1976–1980 2003–2007 |
| Visvairāk vīriešu dubultspēļu titulu | pirms 1968: |  Redžinalds Dohertijs  Lorenss Dohertijs | 8 | 1897–1901, 1903–1905 |
| atklātajā ērā: |  Tods Vudbridžs | 9 | 1993–1997, 2000 (ar Marku Vudfordu), 2002–2004 (ar Jonasu Bjerkmanu) |
| Visvairāk vīriešu dubultspēļu titulu pēc kārtas | pirms 1968: |  Redžinalds Dohertijs  Lorenss Dohertijs | 5 | 1897–1901 |
| atklātajā ērā: |  Tods Vudbridžs  Marks Vudfords | 5 | 1993–1997 |
| Visvairāk jaukto dubultspēļu titulu | pirms 1968: |  Kens Flečers  Viks Seišass | 4 | 1963, 1965–1966, 1968 (ar Mārgarita Korta) 1953–1956 (3 ar Dorisu Hārtu, 1 ar Šērliju Friju) |
| atklātajā ērā: |  Ouens Deividsons  Leanders Paess   | 4 | 1967, 1971, 1973–1974 (ar Billiju Džīnu Kingu) 1999 (ar Līzu Reimondu), 2003 (ar Martinu Navrātilovu), 2010 (ar Karu Bleku), 2015 (ar Martinu Hingisu) |
| Visvairāk titulu kopā (vienspēles, dubultspēles, jauktās dubultspēles) | pirms 1968: |  Lorenss Dohertijs | 13 | 1897–1906 (5 vienspēles, 8 dubultspēles) |
| atklātajā ērā: |  Tods Vudbridžs | 10 | 1993–2004 (9 dubultspēles, 1 jauktā dubultspēle) |

### Sievietes kopš 1884. gada

| Rekords | Ēra | Tenisiste (-es) | Skaits | Gads |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visvairāk sieviešu vienspēļu titulu | pirms 1968: |  Helēna Vilsa | 8 | 1927, 1928, 1929, 1930, 1932, 1933, 1935, 1938 |
| atklātajā ērā: | / Martina Navrātilova | 9 | 1978, 1979, 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987, 1990 |
| Visvairāk sieviešu vienspēļu titulu pēc kārtas | pirms 1968: |  Sjūzena Lenglena | 5 | 1919, 1920, 1921, 1922, 1923 |
| atklātajā ērā: | / Martina Navrātilova | 6 | 1982, 1983, 1984, 1985, 1986, 1987 |
| Visvairāk sieviešu dubultspēļu titulu | pirms 1968: |  Elizabete Raiana | 12 | 1914 (ar Agnesi Mortoni), 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1925 (ar Sjūzenu Lenglenu), 1926 (ar Mēriju Braunu), 1927, 1930 (ar Helēnu Vilsu), 1933, 1934 (ar Simonu Matjē) |
| atklātajā ērā: | / Martina Navrātilova | 7 | 1976 (ar Krisu Everti), 1979 (ar Billiju Džīnu Kingu), 1981, 1982, 1983, 1984, 1986 (ar Pemu Šraiveri) |
| Visvairāk sieviešu dubultspēļu titulu pēc kārtas | pirms 1968: |  Sjūzena Lenglena  Elizabete Raiana | 5 | 1919, 1920, 1921, 1922, 1923 |
| atklātajā ērā: | / Martina Navrātilova  Pema Šraivere
/ Nataļja Zvereva | 4 | 1981, 1982, 1983, 1984   1991 (ar Larisu Neilandi), 1992, 1993, 1994 (ar Džidži Fernandesu) |
| Visvairāk jaukto dubultspēļu titulu | pirms 1968: |  Elizabete Raiana | 7 | 1919, 1921, 1923 (ar Rendolfu Likitu), 1927 (ar Frenku Hanteru), 1928 (ar Patriku Spenu), 1930 (ar Džeku Krofordu), 1932 (ar Enrike Maieru) |
| atklātajā ērā: | / Martina Navrātilova | 4 | 1985 (ar Pols Maknāmi), 1993 (ar Marku Vudfordu), 1995 (ar Džonatanu Starku), 2003 (ar Leanderu Paesu) |
| Visvairāk titulu kopā (vienspēles, dubultspēles, jauktās dubultspēles) | pirms 1968: |  Elizabete Raiana | 19 | 1914–34 (12 dubultspēles, 7 jauktās dubultspēles) |
| atklātajā ērā: | / Martina Navrātilova | 20 | 1976–2003 (9 vienspēles, 7 dubultspēles, 4 jauktās dubultspēles) |
| abās ērās: |  Billija Džīna Kinga | 20 | 1961–79 (6 vienspēles, 10 dubultspēles, 4 jauktās dubultspēles) |

### Dažādi rekordi

Rekorda plāksne par Vimbldonas turnīra vēsturē garāko spēli

| Rekords | Tenisists (-e, -i, -es) | Lielums | Gads |
| --- | --- | --- | --- |
| Visvairāk uzvarētās vīriešu vienspēles |  Rodžers Federers | 101 | 2001–2019 (atklātajā ērā) |
| Visvairāk uzvarētās sieviešu vienspēles | / Martina Navrātilova | 120 | 1973–2004 (atklātajā ērā) |
| Karjeras uzvaru sniegums (%) vienspēles (vīriešiem) |  Bjērns Borgs | 92.72% (51–4) | 1973–1981 (atklātajā ērā) |
| Karjeras uzvaru sniegums (%) vienspēles (sievietēm) |  Štefija Grāfa | 90.36% (75–8) | 1984–1999 (atklātajā ērā) |
| Visvairāk finālā uzvarētie geimi |  Endijs Rodiks | 39 | 2009 |
| Visvairāk izspēlētie mači (vīriešiem) |  Žans Borotra | 223 | 1922–39, 1948–64 |
| Visvairāk pēc kārtas spēlēja Vimbldonā (vīrieši) |  Arturs Gors | 30 | 1888–1922 |
| Visvairāk izspēlētie mači (sievietēm) | / Martina Navrātilova | 326 |  |
| Visvairāk pēc kārtas spēlēja Vimbldonā (sievietes) |  Virdžīnija Veida | 26 | 1960–1985 |
| Visvairāk zaudētie vienspēles fināli (vīriešiem vai sievietēm) |  Blanša Binglija  Krisa Everte | 7 | 1885, 1887, 1888, 1891, 1892, 1893, 1901 1973, 1978, 1979, 1980, 1982, 1984, 1985 |
| Uzvarētājs ar viszemāko reitingu (vīriešiem vai sievietēm) |  Gorans Ivaniševičs | 125 | 2001 |
| *Wildcard* uzvarētājs (vīrietis vai sieviete) |  Gorans Ivaniševičs |  | 2001 |
| Uzvarētāja ar viszemāko reitingu (sievietēm) |  Venusa Viljamsa | 31 (23. izsētā) | 2007 |
| Visjaunākais čempions (vīriešu vienspēlēs) |  Boriss Bekers | 17 gadi 227 dienas | 1985 |
| Visjaunākā čempione (sieviešu vienspēles) |  Lotija Doda | 15 gadi 285 dienas | 1887 |
| Visjaunākais čempions (vīriešu dubultspēlēs) |  Denniss Ralstons | 17 gadi 241 diena | 1985 |
| Visjaunākā čempione (sieviešu dubultspēles) |  Martina Hingisa | 15 gadi 282 dienas | 1996 |
| Visvecākais čempions (vīriešiem) |  Arturs Gors | 41 gadi 182 dienas | 1909 |
| Uzvarētāji gan zēnu, gan vīriešu vienspēlēs |  Bjērns Borgs  Pets Kešs  Stēfans Ēdbergs  Rodžers Federers |  | 1972 (zēnu), 1976–80 1982 (zēnu), 1987 1983 (zēnu), 1988, 1990 1998 (zēnu), 2003-7, 2009, 2012, 2017 |
| Uzvarētājas gan meiteņu, gan sieviešu vienspēlēs |  Kārena Hance  Enna Heidona  Martina Hingisa  Amēlija Moresmo |  | 1960 (meiteņu), 1962 1956 (meiteņu), 1969 (ar laulību uzvārdu Džonsa) 1994 (meiteņu), 1997 1996 (meiteņu), 2006 |
| Visgarākais vīriešu fināls pēc laika |  Novaks Džokovičs pret  Rodžers Federers | 4 stundas 57 minūtes | 2019 |
| Visgarākais vīriešu mačs pēc laika |  Džons Isners pret  Nikolā Maju | 11 stundas 5 minūtes | 2010 |
| Visgarākais vīriešu fināls pēc geimiem |  Rodžers Federers pret  Endijs Rodiks | 77 geimi | 2009 |
| Visgarākais vīriešu mačs pēc geimiem |  Džons Isners pret  Nikolā Maju | 183 geimi | 2010 |
| Visgarākais sieviešu fināls pēc laika |  Lindsija Devenporta pret  Venusa Viljamsa | 2 stundas 45 minūtes | 2005 |
| Visgarākais sieviešu mačs pēc laika |  Čanda Rubina pret  Patrīcija Hai-Boule | 3 stundas 45 minūtes | 1995 |
| Visgarākais sieviešu fināls pēc geimiem |  Mārgarita Korta pret  Billija Džīna Kinga | 46 geimi | 1970 |

## Piezīmes

## Atsauces

### Literatūra

* John Barrett. *Wimbledon: The Official History of the Championships* (angļu). Collins & Willow, 2001. ISBN 978-0007117079.
* Alan Little. *2009 Wimbledon Compendium* (angļu). Wimbledon, London : The All England Lawn Tennis and Croquet Club, 2009. ISBN 978-1-899039-31-9.
* Lance Tingay. *100 Years of Wimbledon* (angļu). Guinness Superlatives, 1977. ISBN 978-0900424717.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vimbldonas čempionāts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)

* ATP turnīra profils (angliski)
* WTA turnīra profils (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)