Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Sahāra

| Sahāra |
| --- |
| Smilšu kāpas Alžīrijas Sahārā |
| Kontinents |
Āfrika |
| Valstis |  Alžīrija  Čada  Ēģipte  Lībija  Mali  Maroka  Mauritānija  Nigēra  Rietumsahāra  Sudāna  Tunisija |
| Garums |
4800 km |
| Platums |
1800 km |
| Platība |
9 200 000 km2 |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Sahāra |
|  **Sahāra Vikikrātuvē** |

**Sahāra** (arābu: صَحراء, *ṣaḥrā*; izrunā: /sˤɑħrɑːʔ/ — ‘tuksnesis’) ir lielākais smilšu tuksnesis pasaulē un otrs lielākais tuksnesis aiz Antarktīdas. Tas Ziemeļāfrikā stiepjas vairāk nekā 5600 km garumā no Atlantijas okeāna līdz Sarkanajai jūrai un aizņem aptuveni 9 miljonus km², vairāk nekā ceturto daļu no visa Āfrikas kontinenta. Ziemeļu robežu veido Vidusjūra un Atlasa kalni, bet dienvidu robeža aptuveni sakrīt ar 17° paralēli uz ziemeļiem no ekvatora.

Āfrikas ziemeļi, Sahāras tuksnesis no kosmosa
Dažas Sahāras tuksneša daļas veido desmitiem un simtiem km garas ceļojošas smilšu kāpas — ergi, kas nereti pārsniedz 200 m augstumu. Pasaulē augstākās smilšu kāpas atrodamas Sahāras tuksneša Alžīrijas daļā un sasniedz 465 m augstumu.

## Ģeogrāfija

Sahāras tuksnesis Lībijas rietumos
Smilšu kāpas klāj tikai apmēram ceturto daļu no visa Sahāras tuksneša. Daļu tuksneša veido plakani oļiem klāti līdzenumi — regi. Tuksneša zemākais punkts atrodas Katāras ieplakā, Ēģiptē, 132 m zem jūras līmeņa, bet lielāko daļu Sahāras tuksneša veido akmeņainas augstienes — hamādas. Sahāras augstākā virsotne Emikusī, kas atrodas Tībestī kalnienē, Čadā, sasniedz 3415 m augstumu virs jūras līmeņa. Vidējais augstums svārstās no 300 līdz 450 metriem virs jūras līmeņa.

## Demogrāfija

Sahārā dzīvo ļoti maz cilvēku, galvenokārt, arābi, berberi un mauri. No mazākām etniskajām grupām ievērojami ir arī tuaregi un tubu. Mazliet vairāk par pusi no Sahārā dzīvojošajiem ir lauksaimnieki, kas dzīvo oāzēs, bet atlikušie ir klejotāji vai daļēji klejotāji.

## Flora un fauna

Izņemot oāzes, Sahāras augājs ir ļoti trūcīgs, tomēr tikai dažās tuksneša vietās pilnībā nav atrodama neviena augu suga, piemēram, Tanezruftā un dažos Lībijas tuksneša reģionos. Lielākie Sahāras dzīvnieki ir antilopes un gazeles, kā arī pieradinātie vienkupra kamieļi un kazas. Tajā dzīvo arī zaķi, lapsas, ķirzakas, čūskas un dažādi kukaiņi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sahāra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Havaju salas

| Havaju salas |
| --- |
| Oahu piekrastes panorāma |
| Havaju salas |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Klusais okeāns |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Salu skaits |
137 |
| Platība |
16 636 km² |
| Garums |
2400 km |
| Augstākais kalns |
Maunakea 4205 m |
| Administrācija |
|  ASV |
| Pavalsts |
Aļaska |
| Teritorija |
ASV Mazās Aizjūras Salas |
| Lielākā pilsēta |
Honolulu |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
1 392 000 (2012) |
| Blīvums |
214/km² |
|  **Havaju salas Vikikrātuvē** |

**Havaju salas** (angļu: *Hawaiian Islands*, havajiešu: *Mokupuni o Hawai‘i*) ir ap 2400 km gara salu virkne (arhipelāgs) Klusajā okeānā, Polinēzijā. Tās atrodas okeāna ziemeļu daļā ap 3000 km no tuvākās kontinenta piekrastes, salas ir Havaju zemūdens grēdas virsūdens daļa. Lielākā arhipelāga daļa ietilpst ASV Havaju štatā, izņemot Midveja atolu, kas ir neinkorporēta ASV teritorija un statistiski tiek pieskaitīta ASV Mazajām Aizjūras Salām.

Pirmais no eiropiešiem salas apmeklēja Džeimss Kuks 1778. gada 18. janvārī un nosauca tās par **Sendviča salām(Sandwich Islands)* par godu ekspedīcijas atbalstītājam Džonam Montagjū, 4. Sendvičas grāfam. Šis nosaukums tika lietots līdz 1840. gadiem, kad to aizvietoja havajiešu nosaukuma forma, kas atvasināta no galvenās arhipelāga salas Havajas.

## Salas

Havaju salu arhipelāgs dalās divās daļās — Vējpuses salas, kurās ietilpst lielākās un apdzīvotās salas, un Aizvēja salas, kas lielākoties ir neapdzīvotas sīkas saliņas un atoli.

### Vējpuses salas

* Havaja (*Hawai'i*, *Big Island*)
* Kauai (*Kaua'i*)
* Kahoolave (*Kaho'olawe*)
* Lānai (*Lāna'i*)
* Maui (*Maui*)
* Molokai (*Moloka'i*)
* Niihau (*Niihau*)
* Oahu (*O'ahu*)

### Aizvēja salas

* Nihoa *(Mokumana)*
* Nekera sala *(Mokumanamana)*
* Frenčfrigetšoulsas *(Kānemiloha'i)*
* Gardnerpaineklas *(Pūhāhonu)*
* Maro rifs *(Nalukākala)*
* Laisana sala *(Kauō)*
* Ļisjanska sala *(Papa'āpoho)*
* Pērla un Hermesa atols *(Holoikauaua)*
* Midveja atols *(Pihemanu)*
* Kures atols *(Mokupāpapa)*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Havaju salas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Malajas arhipelāgs

| Malajas arhipelāgs |
| --- |
| Ezers Pinatubo apkaimē Filipīnās |
| Ģeogrāfija |
|  |
| Izvietojums |
Dienvidaustrumāzija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Salu skaits |
>25 000 |
| Galvenās salas |
Kalimantāna, Sumatra |
| Platība |
1 590 000 km² |
| Garums |
3370 km |
| Augstākais kalns |
Kinabalu 4095 m |
| Administrācija |
| Valstis |  Austrumtimora  Bruneja  Filipīnas  Indonēzija  Malaizija |
| Lielākā pilsēta |
Džakarta |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
280 000 000 |
|  **Malajas arhipelāgs Vikikrātuvē** |

**Malajas arhipelāgs** ir salu grupa Dienvidaustrumāzijā, Pasaules lielākais arhipelāgs kā pēc iedzīvotāju skaita, tā arī pēc platības. Izvietojies starp Indijas okeānu dienvidos un Kluso okeānu ziemeļos, kā arī Indoķīnu ziemeļaustrumos un Austrāliju dienvidrietumos. Arhipelāgā ietilpst vairāk kā divdesmit pieci tūkstoši salu, lielākās no tām ir Kalimantāna, Sumatra un Sulavesi. Veidojas no trim galvenajām salu grupām: Zunda salām, Moluku salām un Filipīnu arhipelāga. Arhipelāga salās pilnībā izvietojušās Filipīnas, Bruneja un Austrumtimora, daļa Malaizijas un lielākā daļa Indonēzijas. Apdzīvo pārsvarā austronēziešu tautas.

## Salu grupas

* Zunda salas
	+ Lielās Zunda salas
	+ Mazās Zunda salas
* Moluku salas
* Filipīnu salas

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Malajas arhipelāgs.
# Malakas šaurums[labot | labot pirmkodu]

| Malakas šaurums |
| --- |
|  Kuģi Malakas šaurumā |
| Malakas šaurumsMalakas šaurumsMalakas šaurumsRādīt kartē "Indonēzija"Rādīt kartē "Malaizija"Rādīt kartē "Āzija"Rādīt visas |
| **Atrodas** |  Indonēzija  Malaizija  Singapūra  Taizeme |
| **Savieno** | Andamanu jūra Dienvidķīnas jūra |
| **Atdala** | Sumatra Malakas pussala |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Garums** | 930 km |
| **Platums** | 38 km |
| **Vidējais dziļums** | 25 m |
| **Apdz. vietas krastos** | Singapūra, Medana, Penana |
|  **Malakas šaurums Vikikrātuvē** |

**Malakas šaurums** (malajiešu: *Selat Melaka*, indonēziešu: *Selat Malaka*, taju: ช่องแคบมะละกา) ir kuģojams jūras šaurums starp Malakas pussalu un Sumatras salu. Šaurums ir izstiepts ziemeļrietumu-dienvidaustrumu virzienā un tā garumu dažādi avoti vērtē no 800 līdz 1000 km. Tāpat kā Suecas un Panamas kanāls, arī Malakas šaurums ir svarīgs tirdzniecības kuģu ceļš. Tas ir galvenais ūdensceļš, kurš savieno Kluso un Indijas okeānu un līdz ar to arī Europu un Indiju ar Indonēziju, Ķīnu un Japānu. Gada laikā šeit iziet apmēram 50 000 kuģu, kuri pēc dažādiem datiem apkalpo 1/5 līdz 1/4 no visa pasaules kuģu kravu apjoma.

Šauruma nosaukums, tāpat kā Malakas pussalas nosaukums, cēlies no Malakas sultanāta, kura galvaspilsēta savukārt nodēvēta pēc emblikas koka (*Phyllanthus emblica*), kas malajiešu valodā tiek saukts *melaka*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Malakas šaurums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Kongo ieplaka[labot | labot pirmkodu]

| Kongo ieplaka |
| --- |
| Kongo lietus meži |
| Kontinents |
Āfrika |
| Novietojums |
Centrālā Āfrika |
| Valstis |  Kongo Demokrātiskā Republika,  Kongo Republika,  Kamerūna,  Centrālāfrikas Republika,  Angola,  Zambija |
| Garums |
1000 km |
| Platums |
1000 km |
| Platība |
1 000 000 km2 |
| Augstums |
300 - 500 m |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Kongo ieplaka |
|  **Kongo ieplaka Vikikrātuvē** |

**Kongo ieplaka** (angļu: *Congo Basin*, franču: *Bassin du Congo*) ir apmēram 1 miljonu km² plaša ieplaka Centrālajā Āfrikā apmēram 1000 kilometru diametrā. To ierobežo plakankalņu reģioni. Teritorijas ūdeņus novada Kongo un tās pietekas. Teritorijas lielu daļu sedz Kongo lietus mežs, kas ir otrs lielākais mežu reģions pasaulē aiz Amazones lietus meža un globāli ietekmē planētas klimatu. Politiski lielāko ieplakas daļu aizņem Kongo Demokrātiskā Republika.

## Nacionālie parki

Kongo ieplakā atrodas vairāki nacionālie parki:

* Lobekes nacionālais parks
* Lomami nacionālais parks
* Nubale-Noki nacionālais parks
* Noku-Pikundas nacionālais parks
* Odzalas-Kokas nacionālais parks
* Salongas nacionālais parks
* Virungas nacionālais parks
* Garambas nacionālais parks
* Kundelungu nacionālais parks
* Kahuzi-Bjegas nacionālais parks
* Upembas nacionālais parks
* Maiko nacionālais parks

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kongo ieplaka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Amazones līdzenums

| Amazones līdzenums |
| --- |
| Amazone un Amazones līdzenums pie Puertonarinjo Kolumbijā |
| Kontinents |
Dienvidamerika |
| Valstis |  Brazīlija,  Kolumbija,  Ekvadora,  Peru,  Bolīvija |
| Garums |
ap 3000 km |
| Platums |
350—1600 km |
| Platība |
>5 000 000 km2 |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Amazones līdzenums |
|  **Amazones līdzenums Vikikrātuvē** |

**Amazones līdzenums** jeb **Amazones zemiene** (portugāļu: *bacia do rio Amazonas*, spāņu: *cuenca del Amazonas*) ir līdzenums Dienvidamerikas ziemeļu daļā, pasaules lielākais līdzenums. Izvietojies Amazones upes baseinā Brazīlijas, Kolumbijas, Ekvadoras, Peru un Bolīvijas teritorijā. Šeit valda karsts (vidējā mēneša temperatūra 24—28 °C) un mitrs (1500—3000 mm nokrišņu gadā) klimats un izvietojušies planētas plašākie mitrie lietus meži — Amazones lietus mežs.

Stiepjas apmēram 3000 km garumā no Andiem rietumos līdz Atlantijas okeānam austrumos; no ziemeļiem to norobežo Gvajānas plakankalne, no dienvidiem — Brazīlijas plakankalne. Izvietojusies Dienvidamerikas platformas sineklīzē un veidota no paleozoja jūras un mezozoja kontinentālajiem nogulumiežiem.

Teritorija ir reti apdzīvota, apdzīvotās vietas izvietojušās galvenokārt gar Amazoni un tās pietekām, kas ir faktiski vienīgās transporta artērijas reģionā. Lielākā pilsēta ir Manausa.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Amazones līdzenums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Dienvidu tropu loks

Dienvidu tropu loka atrašanās vieta uz Zemeslodes atzīmēta ar sarkanu līniju
**Dienvidu tropu loks** ir viena no piecām galvenajām paralēlēm, kas atzīmētas uz Pasaules kartes. Tas atrodas 23° 26′ 22″ uz dienvidiem no ekvatora. Šis loks ir ievērojams ar to, ka tas ir tālākā vieta uz dienvidiem, kur Saule dienas vidū var atrasties 90° augstumā virs horizonta, t.i., tieši virs galvas. Šādā gadījumā priekšmetiem un mājām nav ēnu, šis brīdis ilgst pavisam neilgu laiku un tikai vienu reizi gadā, decembrī.

Tādos pašos ziemeļu platumos atrodas arī Ziemeļu tropu loks.

## Nosaukums

Vārds "tropisks" cēlies no grieķu valodas saulgriežu vārda (grieķu: *τροπή* – "grieži"), jo Saule saulgriežos sāk "atgriezties".

Dienvidu tropu loku reizēm sauc arī par **Mežāža tropu**, jo senāko astronomisko novērojumu laikā Saule vasaras saulgriežu laikā atradās Mežāža zvaigznājā. Tagad Zemes ass kustības dēļ Saule vasaras saulgriežu laikā atrodas Strēlnieka zvaigznājā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienvidu tropu loks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Urāli[labot | labot pirmkodu]

| Urāli |
| --- |
| Skats uz Urālu kalniem |
| Kontinents |
Eirāzija |
| Valstis |  Krievija/ Kazahstāna |
| Garums |
2 500 km |
| Platums |
150 km |
| Augstākais kalns |
Narodnaja |
| Augstums |
1 895 m |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| UrāliUrāliUrāliRādīt kartē "Krievijas Eiropas daļa"Rādīt kartē "Eiropa"Rādīt kartē "Āzija"Rādīt visas |
|  **Urāli Vikikrātuvē** |

**Urāli** (krievu: *Ура́л*) jeb **Urālu kalni** (*Ура́льские го́ры*, kazahu: *Орал таулары*) ir kalnu grēda, kas atrodas galvenokārt Krievijas rietumu centrālajā daļā starp Volgas upes reģionu rietumos un Rietumsibīrijas līdzenumu austrumos. Kopā ar Urālas upi tie tradicionāli tiek uzskatīti par Eiropas un Āzijas kontinentālās daļas fizioģeogrāfisko robežu.

Kalnu grēda ir aptuveni 2500 km gara, dienvidos tā sākas pie Kazahstānas ziemeļrietumiem kā Mughalžars un stiepjas līdz Krievijas ziemeļu daļai Ziemeļu Ledus okeāna piekrastē. Augstākā virsotne ir Narodnaja (1894 m).

No ekonomiskā viedokļa Urālu kalni ir salīdzinoši bagāti ar dažādiem minerālresursiem (metālu rūdas, ogles, dārgakmeņi, pusdārgakmeņi un citi). Kalnu apkārtnē vēsturiski ir izveidojušies lieli rūpnieciski centri: Perma, Ufa, Jekaterinburga, Čeļabinska un Magņitogorska.

## Ģeogrāfiskais iedalījums

Ģeogrāfiski Urāli tiek iedalīti piecās daļās:

* Polārie Urāli (Pajers 1472 m vjl),
* Piepolārie Urāli (Narodnaja 1895 m vjl),
* Ziemeļurāli (Teļposizs 1617 m vjl)
* Vidusurāli (Osļanka 1119 m vjl)
* Dienvidurāli (Jamantau 1640 m vjl).

Par Urālu ziemeļu turpinājumu reizēm uzskata Paihoju, bet par dienvidu turpinājumu – Mugalžaru.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Urāli.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Arābijas jūra

| Arābijas jūra |
| --- |
| Arābijas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Indijas okeāns |
| Platība |
3 862 000 km2 |
| Garums |
2400 km |
| Maks. dziļums |
4652 m |
| Sāļums |
34—36‰ |
| Ūdens temperatūra |
22—30 °C |
| Valstis un teritorijas |  Indija  Irāna  Jemena  Maldīvija  Omāna  Pakistāna  Somālija |
| Lielākās pilsētas |
Karāči Mumbaja Sūrata |
|  **Arābijas jūra Vikikrātuvē** |

**Arābijas jūra** (arābu: بحر العرب, *Bahr-al-Arab*; persiešu: ‏دریای عرب; urdu: بحیرہ عرب‎; hindi: अरब सागर; maldīviešu: ޢަރަބި ކަނޑު; somāļu: *Bada Carbeed*; latīņu: *Mare Erythraeum*) ir Indijas okeānam piederīga malas jūra starp Arābijas pussalu un Indiju. Viena no lielākajām jūrām pasaulē.

Lielākā upe, kas ietek tieši Arābijas jūrā, ir Inda. Arābijas jūras piekraste Indijas teritorijā tiek saukta par Konkanas krastu. Jūra ir sāļa, virsējā ūdens slāņa sāļums — 36‰, virsējā slāņa temperatūra no 20 līdz 30 °C. Vidējais dziļums — 2730 m.

Arābijas jūrai raksturīgi izteikti musoni. Ziemā pūš vājāks ziemeļaustrumu vējš, vasarā — stiprāks dienvidrietumu vējš.

## Robežas un līči

Kolvas pludmale, Goa
Ziemeļos atrodas Irānas austrumu piekraste un Pakistāna, austrumos — Indija, dienvidos (velkot iedomātu līniju no Gvardafui raga līdz Kumari ragam Indijā) — Indijas okeāns, rietumos — nedaudz Somālijas piekrastes, Adenas līcis, Arābijas pussalas dienvidu piekraste.

Arābijas jūrai ir divi lieli līči — Adenas līcis rietumos, kas savieno Arābijas jūru ar Sarkano jūru un Omānas līcis ziemeļos, kas Arābijas jūru savieno ar Persijas līci. Indijas piekrastē ir mazāki līči — Kačhas līcis un Khambhātas līcis.

## Salas

Arābijas jūrā ir maz salu. Lielākās salas un salu grupas ir:

* Abdelkūrī (Jemena, pie Sokotras)
* Amīndīvu salas (Indija, robežojas ar Lakadivu jūru)
* Astalu (Pakistāna, neliela sala)
* Ihvānu salas (Jemena, pie Sokotras)
* Hūrijā Mūrijas salas (Omāna)
* Lakadivu salas (Indija, robežojas ar Lakadivu jūru)
* Masīra (Omāna)
* Sokotra (Jemena, lielākā sala Arābu jūrā)

## Vēsture

Jau kopš aizvēsturiskiem laikiem Arābijas jūra ir kalpojusi par ļoti svarīgu tranzīta ceļu starp pirmajām Zemes civilizācijām Senajā Divupē, Indas ielejā, Nīlas ielejā, Ķīnā un Dienvidaustrumu Āzijā. Jūrasbraucējiem bija samērā viegli izmantot prognozējamos musonu vējus.

Arī mūsdienās Arābijas jūra kalpo kā globālas nozīmes naftas un dabasgāzes tranzīta ceļš.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arābijas jūra.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Arabian Sea — A Global Ecoregion
# Jeņiseja

| Jeņiseja |
| --- |
|  Jeņiseja pie Krasnojarskas |
|  Jeņisejas baseins |
| iztekaietekaRādīt kartē "Krasnojarskas novads"ietekaRādīt kartē "Krievija"  |
| **Satekupes** | Mazā Jeņiseja, Lielā Jeņiseja ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Karas jūra ﻿ / ﻿ |
| **Baseina valstis** |  Mongolija  Krievija |
| **Caurteces valstis** |  Krievija |
| **Garums** | 3487 km |
| **Iztekas augstums** | 619 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Vidējā caurtece** | 19 800 m³/s  |
| **Baseina platība** | 2 580 000 km²  |
| **Galvenās pietekas** | Abakana, Angara, Podkamennaja Tunguska, Lejastunguska |
|  **Jeņiseja Vikikrātuvē** |

**Jeņiseja** (krievu: *Енисей*, tiviešu: *Улуг Хем*, hakasu: *Ким суғ*, evenku: *Ионэси*, ņencu: *Ензя’ ям’*) ir upe Krievijas Federācijas austrumdaļā, Sibīrijā. Upe sākas Sibīrijas dienvidos Tivas Republikā, bet ietek Ziemeļu Ledus okeāna Karas jūrā. Upes nosaukums nācis no senkirgīzu valodas vārda *Эне-Сай* — ‘Mātes upe’, vai no evenku valodas vārda *Ионэси* — ‘Liels ūdens’.

Jeņiseja ir viena no pasaules garākajām upēm — tās garums no vietas, kur satek Lielā Jeņiseja un Mazā Jeņiseja, ir 3487 km, kopā ar garāko satekupi Mazo Jeņiseju — 4102 km, bet kopā ar garāko pieteku Angaru un tās augštecēm Selengu un Ideru — 5539 km — 5. garākā ūdenstece pasaulē. Vieta, kur pie Kizilas satek Mazā un Lielā Jeņiseja, tiek uzskatīta par Āzijas ģeogrāfisko centru. Upes vidējā caurtece ir 19 800 m³/s, bet gada notece ir 624 km³. Pēc gada noteces Jeņiseja ieņem 1. vietu Krievijā, bet pēc baseina platības (2 580 000 km²) — 2. vietu valstī pēc Obas un 7. vietu pasaulē.

## Tecējums

Jeņiseja sākas Kizilas pilsētā, satekot Mazajai Jeņisejai un Lielajai Jeņisejai. Tivas Republikā Jeņiseja tek rietumu virzienā, pamazām veicot pagriezienu ziemeļu virzienā. Krasnojarskas novada teritorijā upe met cilpas un tek ziemeļu virzienā. Pēc Ziemeļu polārā loka Jeņiseja tek pa Taimiras Dolganu-ņencu rajona teritoriju. Pēc Dudinkas upe krietni paplašinās (līdz 20 km) un netālu no Diksonas (293 km) tā ietek Karas jūras Jeņisejas līcī.

Lielākās pietekas ir Abakana, Angara, Podkamennaja Tunguska, Ņižņaja Tunguska, Boļšaja Heta u.c.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jeņiseja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Lielais Hingans[labot | labot pirmkodu]

| Lielais Hingans |
| --- |
| Lielais Hingans pie Horčinas |
| Kontinents |
Eirāzija |
| Valstis |  Ķīna  Mongolija |
| Ģeogrāfiskais apgabals |
Austrumāzija |
| Garums |
1200 km |
| Platums |
līdz 400 km |
| Augstākais kalns |
Huanganlians |
| Augstums |
2029 m |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Lielais HingansLielais HingansRādīt kartē "Ķīna"Rādīt kartē "Iekšējā Mongolija"Rādīt visas |
|  **Lielais Hingans Vikikrātuvē** |

**Lielais Hingans** (ķīniešu: 大興安嶺, *Dàxīng'ānlǐng*; mongoļu: *Их Хянган*; mandžūru: ᠠᠮᠪᠠ
ᡥᡳᠨ᠋ᡤᡤᠠᠨ, *Abma'hingan*) ir vulkāniskas izcelsmes kalnu sistēma Centrālāzijā. Atrodas Ķīnas ziemeļos Iekšējās Mongolijas autonomajā reģionā un Heilundzjanas provincē, kā arī rietumos neliela daļa Mongolijā. Stiepjas ziemeļaustrumu—dienvidrietumu virzienā 1200 kilometru garumā. Austrumos Lielajam Hinganam piekļaujas Mandžūrijas līdzenums, rietumos — Mongolijas plato un Gobi tuksnesis. Augstākā virsotne ir Huanganlians grēdas dienvidos. Pa grēdu iet nosacītā robeža starp Austrumāziju un Centrālāziju.

Lielais Hingans veidojies juras periodā 200—145 miljonus gadu senā pagātnē. Grēda ir asimetriska — relatīvi stāva austrumu nogāze un lēzena rietumu nogāze.

Grēda apaugusi ar biezu mežu, ziemeļdaļā — skujkoku taiga, dienviddaļā — jauktais mežs. Ievērojamas akmeņogļu atradnes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielais Hingans.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Bohai jūra

| Bohai jūra |
| --- |
|  |
| Bohai jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Klusais okeāns |
| Platība |
78 000 km2 |
| Maks. dziļums |
70 m |
| Valstis un teritorijas |  Ķīna |
| Lielākās pilsētas |
Tjaņdziņa Cjiņhuandao |
|  **Bohai jūra Vikikrātuvē** |

**Bohai jūra** (ķīniešu: 渤海, *Bó Hǎi*), reizēm saukta arī par **Bohai līci** vai **Bohaivanu**, ir Klusajam okeānam piederīga epikontinentāla jūra Ķīnas austrumu piekrastē, bieži uzskatīta par Dzeltenās jūras daļu. Austrumos un ziemeļos jūru norobežo kontinenta krasts, dienvidos — Šaņdunas pussala, ziemeļaustrumos — Liaodunas pussala. Jūras piekrastē trīs lieli līči: Liaodunas līcis ziemeļos, Bohai līcis rietumos un Laidžou līcis dienvidos. Bohai šaurums savieno ar Dzelteno jūru dienvidaustrumos. Jūrā ietek viena no Ķīnas lielajām upēm — Huanhe. Piekrastei raksturīgs savdabīgs ainavas tips — sāļās pļavas.

Jūras krasts blīvi apdzīvots, lielākās ostas ir Jinkou, Cjiņhuandao, Tanšaņa, Tjaņdzina un Huanhua.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bohai jūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)