Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Skandināvijas pussala[labot | labot pirmkodu]

Skandināvijas pussalas karte
**Skandināvijas pussala** (zviedru: *Skandinaviska halvön,* somu*: Skandinavian niemimaa,* norvēģu: *Den skandinaviske halvøya*) ir pussala Eiropas ziemeļos. To apskalo Baltijas, Norvēģu, Barenca un Ziemeļjūra. Tā izstiepusies ziemeļaustrumu-dienvidrietumu virzienā 1900 km garumā. Tās platums ir ap 800 km. Pussala aizņem ap 800 000 km2 lielu platību. Tā ir Eiropas lielākā pussala pēc platības. Pussalas teritorijā atrodas Zviedrijas, Norvēģijas un Somijas rietumdaļas teritorija.

Ziemeļu un rietumu krasta līnija ir stipri izrobota, tajās ir daudz fjordu. Piekrastē atrodas liels daudzums salu un arhipelāgu. Austrumu un dienvidu krasti ir lēzeni un zemi. Krastu tuvumā ir daudz sīku salu un zemūdens klinšu - šēru, kuras stipri apgrūtina kuģošanu.

Pussalas rietumu daļā ir Skandināvijas kalni, kuru augstākā virsotne Galhēpigens (2469 m) ir arī visas pussalas augstākā virsotne.

Skats uz pussalu no kosmosa, 2003. gada 19. februārī
Lielākā pussalas daļa atrodas mērenajā klimata joslā, tomēr ziemeļdaļa atrodas subarktiskajā klimata zonā. Tā kā rietumos ir Skandināvijas kalni, kuri ir diezgan nopietns šķērslis Atlantijas okeāna cikloniem un pussala ir izstiepta meridiānu virzienā, tad klimats tajā ir daudzveidīgs. Rietumos Atlantijas okeāna ietekmē ir jūras klimats ar maigu ziemu (vidējā temperatūra no -4 °C ziemeļos līdz +2 °C dienvidos), vēsu vasaru (jūlijā atbilstoši no 8 līdz 14 °C) un lielu nokrišņu daudzumu (1000 - 3000 mm gadā). Skandināvijas kalnu ziemeļdaļā janvāra vidējā temperatūra ir -16 °C, jūlija 6-8 °C. 5000 km2 liela teritorija šeit ir noklāta ar ledāju. Austrumos klimats ir mērens, tas pāriet kontinentālajā, janvāra vidējā temperatūra no -15 °C ziemeļos līdz -3 °C dienvidos, bet jūlijā tā ir no 10 °C ziemeļos līdz 17 °C dienvidos, nokrišņu daudzums 300 - 800 mm gadā, bet tā kā ūdens šeit ļoti maz iztvaiko, mitruma daudzums ir vai nu pietiekams vai arī pārāk liels, tāpēc ir daudz purvu. Upju tīkls pussalā arī ir liels, upes pārsvarā ir īsas, ūdeņainas, straujas, tām ir lielākais enerģijas potenciāls Rietumeiropā. Daudz ir arī ezeru. Lielākie no tiem ir Vēnerns un Veterns.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Skandināvijas pussala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ķīna (reģions)[labot | labot pirmkodu]

**Ķīna** (ķīniešu: 中国, piņjiņs: *Zhōngguó*) ir kultūras reģions, sena civilizācija un atkarībā no perspektīvas nacionāla vai daudznacionāla saimnieciska vienība plašā teritorijā Austrumāzijā. Pēc Ķīnas pilsoņu kara (galvenās cīņas beidzās 1949. gadā) radās divas politiskās vienības:

* Ķīnas Tautas Republika, kura plašāk pazīstama vienkārši kā Ķīna
* Ķīnas Republika, kura plašāk pazīstama kā Taivāna

Ķīna ir viena no vecākajām pasaules civilizācijām, kā arī vecākā joprojām eksistējošā civilizācija. Arheoloģiskās liecības liecina, ka šī civilizācija ir aizsākusies vismaz pirms 5000 gadiem. Tai arīdzan ir vecākā rakstības sistēma, kā arī tiek uzskatīts, ka Ķīna ir vieta, kur radušies daudzi nozīmīgi izgudrojumi. Vēsturiski ķīniešu kultūra kā vienots veselums ir izplatījusies visā Austrumāzijā, piemēram, kaimiņvalstis, kā Japāna, Koreja, Vjetnama ir ietekmējušās gan no ķīniešu reliģijām, gan rakstību sistēmām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ķīna.
# Tarimas ieplaka[labot | labot pirmkodu]

| Tarimas ieplaka |
| --- |
| Tarimas ieplakas NASA pavadoņattēls |
| Kontinents |
Āzija |
| Valstis |  Ķīna |
| Atdala |
Tjanšanu |
| no |
Kuņluņa |
| Garums |
1500 km |
| Platums |
600 km |
| Platība |
906 500 km2 |
| Augstums |
780—1410 m |
| Pilsētas |
Kašgara |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Tarimas ieplakaTarimas ieplakaRādīt kartē "Ķīna"Rādīt kartē "Siņdzjana"Rādīt visas |
|  **Tarimas ieplaka Vikikrātuvē** |

**Tarimas ieplaka** (ķīniešu: 塔里木盆地, *Tǎlǐmù Péndì*; uiguru: تارىم ئويمانلىقى, *Tarim Oymanliqi*) vai **Tarimas līdzenums** ir viens no lielākajiem beznoteces baseiniem pasaulē; atrodas Siņdzjanas Uiguru autonomajā reģionā Ķīnas rietumos. Tās platība ir aptuveni 906 500 km², no kā lielāko daļu aizņem Taklamakana tuksnesis, gar malām — grants un oļu nogulu josla. Ieplakas zemākā vieta ir Lopnūra ezers, kurā ietek Tarimas upe. Krasi kontinentāls klimats, nokrišņi ap 100 mm gadā. Malās apūdeņojamas oāzes, lielākā pilsēta — Kašgara.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tarimas ieplaka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Kagosimas prefektūra[labot | labot pirmkodu]

| **鹿児島県 Kagoshima-ken** |
| --- |
|  |
| Administratīvais centrs: | Kagosima |
| Reģions: | Kjusju un Okinava |
| Sala: | Kjusju |
| Gubernators: |  |
| Platība: | 9 132,42 km² (10. vieta) |
| Iedzīvotāju skaits (2006): | 1 742 965 (24. vieta) |
| Iedzīvotāju blīvums: | 196/km² |
| Pašvaldību skaits: | 49 |
| Mājaslapa: |  |
| Prefektūras simbols: |
|  |

**Kagosimas prefektūra** ir viena no Japānas prefektūrām. Tā robežojas ar Mijadzaki un Kumamoto prefektūrām ziemeļos, kā arī ar Kluso okeānu austrumos, dienvidos un rietumos.

Kagosimas prefektūras ainava
## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kagosimas prefektūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Ziemeļu tropu loks[labot | labot pirmkodu]

Ziemeļu tropu loka atrašanās vieta uz Zemeslodes iezīmēta ar sarkanu līniju
**Ziemeļu tropu loks** ir viena no piecām galvenajām paralēlēm, kuras atzīmētas uz Zemeslodes kartes. Tas atrodas 23° 26′ 22″ ziemeļu platumā. Šis loks ir ievērojams ar to, ka tas ir tālākā vieta uz ziemeļiem, kur Saule dienas vidū var atrasties 90° augstumā virs horizonta, t.i., tieši virs galvas. Šādā gadījumā priekšmetiem un mājām nav ēnu, šis brīdis ilgst pavisam neilgu laiku un tikai vienu reizi gadā, jūnijā.

Tādos pašos dienvidu platumos atrodas arī Dienvidu tropu loks.

## Nosaukums

Vārds "tropisks" cēlies no grieķu valodas saulgriežu vārda (grieķu: *τροπή* – "grieži"), jo Saule saulgriežos sāk "atgriezties".

Ziemeļu tropu loku reizēm sauc arī par **Vēža tropu**, jo senāko astronomisko novērojumu laikā Saule vasaras saulgriežu laikā atradās Vēža zvaigznājā. Tagad Zemes ass kustības dēļ Saule vasaras saulgriežu laikā atrodas Dvīņu zvaigznājā.
# Arābijas pussala

| Arābijas pussala |
| --- |
| شِبْهُ الْجَزِيرَةِ الْعَرَبِيَّة |
| Arābijas pussalas satelītuzņēmums |
| Arābijas pussala |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Tuvie Austrumi |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
3 237 500 km² |
| Krasta līnija |
9000 km |
| Augstākais kalns |
Nebī Šueibs 3666 m |
| Administrācija |
| Valsts |  Apvienotie Arābu Emirāti  Bahreina  Jemena  Katara  Kuveita  Omāna  Saūda Arābija |
| Lielākā pilsēta |
Rijāda |
| Demogrāfija |
| Pamatiedzīvotāji |
arābi |
|  **Arābijas pussala Vikikrātuvē** |

**Arābijas pussala** (arābu: شبه الجزيرة العربية , *shibh al jazīra al ʻarabīya* vai جزيرة العرب , *jazīrat al ʻarab*) ir pussala Tuvajos Austrumos. Tās platība ir apmēram 3,25 miljoni km2 un tā ir pasaulē lielākā pussala. Sakarā ar lielajiem naftas un dabasgāzes krājumiem šim reģionam ir ļoti nozīmīga ģeopolitiska loma pasaulē.

Pussalas teritoriju aizņem galvenokārt tuksneši, lielākie no kuriem ir Rubelhālī un Nefūds. Rietumos pussalu apskalo Sarkanā jūra un Akabas līcis, dienvidos Adenas līcis un Arābijas jūra, austrumos Persijas līcis, Hormuza šaurums un Omānas līcis. Ziemeļos pussalas ģeoloģiskās robežas nosacīti ir noteiktas pa Zāgrosa kalnu grēdu, kur saduras Arābijas plātne ar Āziju, un Sīrijas tuksnesi. Ģeogrāfiski par ziemeļu robežu parasti pieņem Eifratu.

Arābijas pussalas definīcijas
Ģeogrāfiski Arābijas pussalā iekļauj Irākas rietumdaļu un daļu Sīrijas. Ģeopolitiski Arābijas pussalas valstis ir:

* Bahreina
* Kuveita
* Omāna
* Katara
* Saūda Arābija
* Jordānija
* Apvienotie Arābu Emirāti
* Jemena

Izņemot Jemenu un Jordāniju, šī reģiona valstis pieder pie pasaules bagātākajām valstīm. 2008. gadā kopējais pussalas iedzīvotāju skaits pārsniedza 70 miljonus. Arābijas pussalas iedzīvotāji galvenokārt ir arābi. Pussalā dzīvo arī klejotāji — beduīni, kuri vēsturiski nodarbojās ar lopkopību un tirdzniecību tuksneša apgabalos. Mūsdienās daudzi beduīni ir pārcēlušies uz pilsētām. Reģiona lielajās valstīs, piemēram, Saūda Arābijā, Apvienotajos Arābu Emirātos un Katarā, ievērojamu iedzīvotāju daļu veido migranti no Dienvidāzijas, piemēram, Indijas, Pakistānas un Bangladešas.

Islāms ir dominējošā reliģija visā Arābijas pussalā, un tā tiek uzskatīta par islāma dzimteni, jo tieši šeit atrodas svētās pilsētas Meka un Medīna. Lielākā daļa musulmaņu šajā reģionā ir suтnīti, taču dažos apgabalos, piemēram, Saūda Arābijas austrumos, Bahreinā un Jemenas ziemeļos, ir arī ievērojamas šiītu kopienas.

Arābu valoda ir dominējošā, bet migrantu klātbūtnes dēļ izplatītas arī angļu, urdu, hindi un citas Dienvidāzijas valodas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Arābijas pussala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)