Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# GLONASS

Plānotais *GLONASS* 24 pavadoņu tīkls
**GLONASS** (no krievu: Гло**бальная **на**вигационная **с**путниковая **с**истема*, *ГЛОНАСС* — "Globālā navigācijas pavadoņu sistēma") ir Krievijas pavadoņu navigācijas sistēma, kas ir līdzīga ASV GPS sistēmai. Tā atrodas Krievijas kosmiskā karaspēka pārziņā. Ar sistēmas attīstīšanu nodarbojas *Roskosmos*, kosmiskos aparātus izgatavo kompānija *Informacionnye sputnikovye sistemy* (*Информационные спутниковые системы*), zemes atbalsta sistēmas attīsta kompānija *Rossijskie kosmičeskie sistemy* (*Российские космические системы*).

## Vēsture

*GLONASS* izstrāde sākās 1976. gadā pēc PSRS Aizsardzības ministrijas pasūtījuma. 1982. gadā tika palaists pirmais pavadonis. 1993. gadā sistēma tika nodota ekspluatācijā ar 12 aktīviem pavadoņiem. 1995. gadā *GLONASS* tika izvērsts līdz plānotajam apjomam — 24 pavadoņi. Vēlāk finansējuma trūkuma dēļ maz tika palaisti jauni kosmiskie aparāti, un 2001. gadā darboties spējīgu pavadoņu skaits samazinājās līdz 6.

2001. gadā tika pieņemta federālā mērķprogramma "Globālā navigācijas sistēma", pēc kuras Krievijas teritorijas pārklājums bija jānodrošina 2008. gadā, bet globālais — 2010. gada sākumā.

## Sistēmas īpatnības

Lai sistēmu pilnībā izvērstu, nosedzot visu zemeslodi, nepieciešami 24 aktīvi *GLONASS* pavadoņi, kas Zemi apriņķo trīs orbitālās plaknēs ar inklināciju 64,8°, 19 100 km augstumā. *GLONASS* signāls atšķiras no citu pavadoņnavigācijas sistēmu signāliem, jo izmanto frekvencē atdalītu daudzu lietotāju piekļuvi (*Frequency Division Multiple Access (FDMA)*). Tas nozīmē, ka standarta radio kanāls ir sadalīts atsevišķu frekvenču joslās. Sistēma pārraida divās centrālajās frekvencēs L diapazonā: 1620 MHz un 1246 MHz. Abas centrālās frekvences, L1 un L2, sastāv no 21 atsevišķas nesējfrekvences. Katrs redzamais pavadonis strādā kādā no šīm frekvencēm. Tā kā pilns zvaigznājs sastāv no 24 pavadoņiem, dažiem no tiem jāstrādā vienā frekvencē, bet šie pavadoņi vienmēr ir izvietoti dažādās Zemes pusēs, tādēļ nerada savstarpējus traucējumus. Abu centrālo frekvenču, L1 un L2, izmantošana ļauj kompensēt kļūdas pseidoattālumā jonosfēras ietekmes dēļ.

*GLONASS* izmanto ģeodēzisko sistēmu PZ-90, kura tāpat kā WGS84 tiek uzturēta maksimāli tuva starptautiskajai Zemes koordinātu sistēmai (*international terrestrial reference frame (ITRF)*). PZ-90 versija PZ-90.02 no ITRF atšķiras ne vairāk par 40 cm. Civiliem lietotājiem pieejamās sistēmas precizitāte ir zemāka par GPS un sastāda apmēram 50 metrus.

Sistēma uz kuģiem var tikt izmantota paralēli citai pavadoņnavigācijas sistēmai, kā arī kombinētajos uztvērējos. Tas varētu novērst uzspiesto, pārmērīgo uzticēšanos GPS, kā vienīgajai sistēmai, un uzlabot bojājumu uzraudzību.

*GLONASS-K* pavadoņi papildus nodrošina divu frekvenču pārraidi, kuras modulētas ar ciparu kodu kā GPS. Šādu modulāciju dēvē par pseidonejaušu troksni (*pseudorandom noise (PRN)*) vai ar kodu atdalītu, daudzu lietotāju piekļuvi (*Code Division Multiple Access (CDMA)*). Tas ļaus vienkāršot kombinēto uztvērēju konstrukciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Uragan (GLONASS) pavadoņi (angliski)
* GLONASS tīmekļa vietne (krieviski)
# Elipsoīds

Trīsasu elipsoīds
**Elipsoīds** (saukts arī par trīsasu elipsoīdu) ir telpisks ķermenis, kura virsma ir visu to telpas punktu kopa, kuru koordinātas apmierina vienādojumu WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .
Elipsoīda speciāls gadījums ir lode.

## Skatīt arī

* Elipse
* Rotācijas elipsoīds
* Sfēras vienādojums
* Lode
# Jūras līmenis

20. gadsimtā jūras līmenis ir pacēlies par 20 centimetriem.
**Jūras līmenis** ir vidējais jūras virsmas augstums pret nosacītu sākumpunktu. Jūras līmeni parasti lieto par visu sauszemes punktu augstuma atskaites mēru. Ir novērots, ka jūras līmenis visu laiku ceļas. Pirms 185 tūkstošiem gadu jūras līmenis ir bijis par 20 metriem zemāks nekā mūsdienās. Savukārt 20. gadsimtā tas ir pacēlies par 20 centimetriem jeb par 2 milimetriem gadā.

## Skatīt arī

* Augstums virs jūras līmeņa

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jūras līmenis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Absolūtais augstums

Ar altimetru nosaka lidmašīnas lidojuma augstumu (altitūdu)
**Absolūtais augstums** ir pa vertikāli novilkts attālums no jūras līmeņa līdz kādam noteiktam Zemes punktam. Šo lielumu bieži izmanto, lai noteiktu gaisa kuģu atrašanās vietu virs Zemes virsmas. Ja apskata Zemes virsmas punktu, tad to sauc par augstumu virs jūras līmeņa.

## Skatīt arī

* Kalnu slimība

## Atsauces
# Koordinātu sistēma

Dekarta koordinātu sistēma plaknē
**Koordinātu sistēma** ir matemātiska atskaites sistēma, ar kuras palīdzību nosaka punkta vai ķermeņa atrašanās vietu plaknē vai telpā, izmantojot skaitliskos lielumus — **koordinātas**.

## Koordinātu sistēmu uzskaitījums

* Dekarta koordinātu sistēma
* Polārā koordinātu sistēma
* Ģeogrāfiskā koordinātu sistēma
* Sfēriskā koordinātu sistēma
* Cilindriskā koordinātu sistēma
# Dekarta koordinātu sistēma[labot | labot pirmkodu]

Taisnleņķa koordinātu sistēma plaknē. Te ir atzīmēti 4 punkti: (2, 3)(zaļš), (-3, 1)(sarkans), (-1,5, -2,5)(zils) un (0, 0)(lillā, koordinātu sākumpunkts).
**Dekarta koordinātu sistēma** (jeb taisnleņķa koordinātu sistēma) ir plaknes vai telpas koordinātu sistēma, kur punkta atrašanās vietu plaknē vai telpā nosaka pēc tā attāluma no divām vai trim (telpā) savstarpēji perpendikulārām koordinātu asīm. Izmantojot taisnleņķa koordinātu sistēmu, dažādas ģeometriskas figūras (piemēram, līknes) var aprakstīt ar algebras vienādojumiem.

Koordinātu asis parasti apzīmē ar latīņu alfabēta pēdējiem lielajiem burtiem. Plaknē (ar divām koordinātu asīm), horizontālo asi parasti apzīmē ar X un vertikālo ar Y. Koordinātu asis ir bezgalīgi garas taisnes. To krustošanās punkts ir koordinātu sākumpunkts. Parasti, X koordinātu vērtības pa labi no Y ass ir pozitīvas un pa kreisi — negatīvas. Y koordinātu vērtības parasti virs X ass ir pozitīvas un zem X ass — negatīvas. Koordinātu asis sadala plakni 4 kvadrantos. Tos numurē ar romiešu cipariem, pretēji pulksteņa rādītāja kustības virzienam, sākot no labā augšējā kvadranta, kur abu koordinātu vērtības ir pozitīvas.

## Formulas

Attālumu *d* starp diviem punktiem plaknē, ja ir zināmas to koordinātas, var aprēķināt:

 WIKINIUM\_MATH\_PH\_0 .
Telpā plaknes koordinātu sistēmai pievieno vēl vienu asi, kuru parasti apzīmē ar Z. Šeit jebkura punkta koordinātas apraksta 3 skaitļi.

Dažreiz lieto slīpleņķa koordinātu sistēmas. Tās var būt plaknē (ar divām asīm), vai telpā (ar 3 asīm). Šeit koordinātu asis krustojoties neveido taisnu leņķi.

## Koordinātas datorgrafikā

Dažādās datoru grafiskajās vidēs, pikseļu koordinātas arī nosaka ar taisnleņķa koordinātu sistēmu. Tur parasti Y asij pozitīvās vērtības parasti ir virzienā uz leju un koordinātu sākumpunkts atrodas ekrāna kreisajā, augšējā stūrī.

## Skatīt arī

* Plakne
* Telpa
* Attālums
* Polārā koordinātu sistēma
* Cilindriskā koordinātu sistēma
* Sfēriskā koordinātu sistēma
# Ekvators

Pasaules karte ar ekvatoru kā sarkanu līniju
**Ekvators** ir iedomāta līnija apkārt Zemeslodei, kas atrodas vienādā attālumā no Ziemeļpola un Dienvidpola. Tā atdala ziemeļu puslodi no dienvidu puslodes.

Ekvatora platuma grāds ir 0°. Ekvators ir Zemes garākā paralēle un tās garums ir aptuveni 40 075,0 km. Šī īpašība arī nosaka to, ka rotācijas spēku dēļ pie ekvatora priekšmeti un masas izjūt mazāku šķietamo smagumu nekā tuvāk poliem. Zemes rotācija pie ekvatora izraisa arī lielāku lineāro ātrumu, kas sasniedz aptuveni 1670 km/h.

Ekvators ir arī nozīmīga klimatisko procesu robeža. Pie ekvatora saules stari gandrīz vienmēr krīt gandrīz perpendikulāri Zemes virsmai, tādēļ šajā zonā valda pastāvīgi silts klimats un nelielas temperatūras svārstības visa gada garumā. To raksturo augsts gaisa mitrums, intensīvi nokrišņi un liela bioloģiskā daudzveidība. Šeit atrodas tropu lietusmeži, piemēram, Amazones, Sumatras un Kongo baseina džungļi, kas ir vieni no pasaules bagātākajām ekosistēmām.

Ekvators šķērso 13 valstis, tostarp Ekvadoru (no kā arī nosaukums), Kolumbiju, Brazīliju, Kongo Demokrātisko Republiku, Ugandu, Keniju, Somāliju, Maldīvu salu teritoriju un Indonēziju. Tur, kur ekvators iziet cauri cietzemei, bieži tiek izveidoti īpaši objekti, piemiņas zīmes vai tūrisma centri, kas atzīmē precīzu līnijas atrašanās vietu.

Astronomijā ekvators ir svarīgs arī debesu koordinātu sistēmās – tā saucamais debess ekvators ir debesu sfēras projekcija Zemes ekvatoram. Tas kalpo par pamatu debesu platuma mērījumiem un ir būtisks navigācijā, īpaši agrākajās jūras ceļojumu un astronomijas tradīcijās.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ekvators.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Karaliskā Griničas observatorija[labot | labot pirmkodu]

Karaliskā Griničas observatorija
**Karaliskā Griničas observatorija** (angļu: *Royal Observatory, Greenwich*) atrodas Griničā, Londonā, Apvienotajā Karalistē. Observatorijai bija liela nozīme astronomijas un navigācijas attīstībā, tāpat tā ir pazīstama kā vieta, caur kuru iet Griničas (nulles) meridiāns. Tā atrodas Griničas parka pakalnā.

Karalisko Griničas observatoriju 1675. gadā dibināja karalis Čārlzs II, lai pilnveidotu navigācijas un kartogrāfijas metodes, pamatakmens tika ielikts 10. augustā. Tajā pašā laikā karalis iedibināja karaliskā astronoma amatu observatorijas vadītājam. Par pirmo karalisko astronomu kļuva Džons Flemsteds. Ēka tika pabeigta 1676. gada vasarā. Londonas gaisa piesārņojuma dēļ 1947. gadā tika pieņemts lēmums pārcelt observatoriju 70 km uz dienvidaustrumiem no Griničas. Pašlaik observatorijas telpās izvietots astronomijas un navigācijas rīku muzejs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karaliskā Griničas observatorija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Karaliskās Griničas observatorijas mantojuma mājaslapa (angliski)
# Datuma maiņas līnija[labot | labot pirmkodu]

Datuma maiņas līnija
**Datuma maiņas līnija** ir starptautiski pieņemta, nosacīta līnija Klusajā okeānā, iedomāta līnija uz Zemes virsas, kas iet no ziemeļpola līdz dienvidpolam. Šajā vietā jaunais datums robežojas ar iepriekšējo datumu. Datuma maiņas līnija aptuveni atbilst 180° meridiānam (antimeridiānam), līdz ar to atrodas pretējā pusē Griničas meridiānam un to šķērsojot, mainās datums.

Ceļotāji, kas šķērso datuma maiņas līniju virzienā uz austrumiem, nonāk iepriekšējā datumā, savukārt tie, kas šķērso līniju virzienā uz rietumiem, — nākamajā datumā. Katru dienu laikā no 10.00 līdz 11.59 (UTC) tiek lietoti trīs dažādi datumi, kas notiek UTC+12 zonas vasaras laika un papildu datuma nobīdes laika zonu lietošanas austrumos no 180° meridiāna dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Datuma maiņas līnija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Meridiāns

Piemineklis '15. meridiāns', Stargarda, Polija
**Meridiāns** ir iedomāta līnija ģeogrāfijā, kas ir perpendikulāra ekvatoram, iet gan caur ziemeļpolu, gan caur dienvidpolu un sadala zemeslodi divās vienādās daļās. Katrs meridiāns krustojas ar visiem pārējiem meridiāniem Ziemeļpolā un Dienvidpolā. Uz kartes meridiāni norāda ziemeļu - dienvidu virzienu. Visi meridiāni ir vienāda garuma.

Katram viena un tā paša meridiāna punktam ir viens un tas pats ģeogrāfiskais garums, bet diviem dažādiem punktiem ir atšķirīgs ģeogrāfiskais platums. Starptautiski pieņemts par 0° meridiānu uzskatīt Griničas meridiānu, kas iet caur Londonu. Pie ekvatora attālums starp diviem meridiāniem, starp kuriem ir vienu grādu liela starpība, ir aptuveni 111,3195 km, ja starpība ir 1 loka minūte - 1855,325 m, bet ja starpība starp meridiāniem ir 1 loka sekunde, tad 30,922 m. Tā tas ir vienīgi pie ekvatora. Jo tuvāk poliem, jo šis attālums kļūst mazāks.

Latvijā attālums starp diviem meridiāniem ar viena grāda starpību ir aptuveni 62,5 km. Cauri Rīgai iet 24. austrumu meridiāns, ko reizēm dēvē par Rīgas meridiānu.

## Skatīt arī

* Paralēle

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Meridiāns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Paralēle

**Paralēle** ir iedomāta līnija uz Zemes virsmas, kura ir paralēla ekvatoram, tā kartē norāda rietumu—austrumu virzienu.

Uz globusa paralēle ir riņķa līnija, kuras visi punkti atrodas vienādā attālumā no ekvatora. Dažādu paralēļu kopgarumi ir dažādi — tie palielinās, ja paralēle atrodas tuvāk ekvatoram un samazinās, ja tā atrodas tuvāk Ziemeļpolam. Pati garākā paralēle ir ekvators. Jebkuram punktam uz vienas un tās pašas paralēles ir viens un tas pats ģeogrāfiskais platums, bet diviem dažādiem punktiem ir atšķirīgs ģeogrāfiskais garums.

Ekvators ir 0° paralēle. Ziemeļpols atrodas +90° platumā, bet Dienvidpols −90° platumā no ekvatora. Attālums starp divām paralēlēm, kuru starpība ir viens grāds, ir aptuveni 111,13294 km, viena loka minūte — 1852,2156 m, bet ja starpība starp paralēlēm ir 1 loka sekunde, tad 30,8702 m.

Svarīgākās paralēles uz Zemes ir šādas:

* Ziemeļu polārais loks (66° 33′ 38″ Z.p.)
* Ziemeļu tropu loks (23° 26′ 22″ Z.p.)
* Ekvators (0° p.)
* Dienvidu tropu loks (23° 26′ 22″ D.p.)
* Dienvidu polārais loks (66° 33′ 38″ D.p.)

## Skatīt arī

* Meridiāns
# Taibei[labot | labot pirmkodu]

| Taibei  |
| --- |
| pilsēta |
| 臺北市 |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
|
Neformālais nosaukums: "Acāliju pilsēta" |
| Taibei |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Taivāna |
| Platība |
|  • Kopējā |
271,7997 km2 |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
2 442 991 |
|  • blīvums |
9 059,9/km² |
| Mājaslapa | english.gov.taipei |
|  **Taibei Vikikrātuvē** |

**Taibei** (ķīniešu: 台北市, piņjiņs: *Táiběi*) ir Ķīnas Republikas *de facto* galvaspilsēta kopš 1949. gada Ķīnas pilsoņu kara. Tā bija arī Taivānas galvaspilsēta no 1895. gada, kad šeit valdīja Japānas Impērija. 2022. gada jūlijā pilsētā dzīvoja 2,5 miljoni iedzīvotāji, bet tās metropolē dzīvo mazliet vairāk par 10 miljoniem cilvēku.

Taibei ir vissvarīgākais Taivānas izglītības centrs. No izglītības iestādēm slavenākā ir Taivānas Nacionālā universitāte.

## Apskates vietas

Dzjana Dzješi memoriāls
2003. gadā pilsētā uzcēla vienu no pasaulē augstākajiem debesskrāpjiem — *Taipei 101*.

Viens no galvenajiem apskates objektiem ir Dzjana Dzješi jeb Čana Kaiši memoriāls — tradicionāls ķīniešu arhitektūras komplekss, kas veltīts ģenerālisimusa un bijušā Ķīnas Republikas prezidenta piemiņai. Memoriāla priekšā atrodas Nacionālais teātris un Nacionālā koncertzāle, kas atrodas attiecīgi Brīvības laukuma dienvidu un ziemeļu galā. Vēl viens ievērojams piemineklis ir Suņa Džunšaņa memoriāls, kas darbojas kā kultūras, sociālais un izglītības centrs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Taibei.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Google Maps

| *Google Maps* |
| --- |
|  |
|  Nokļūšanas norādījumi no Rīgas uz Ventspili |
| Pamatinformācija |
| Lapas veids | Tīmekļa kartes |
| Īpašnieks | *Google* |
| Darbību uzsāka | 2005. gada 8. februārī |
| Valodas | Vairākvalodu |
| Komerciāla | Jā |
| Reģistrācija | Nē |
| Mājaslapa | maps.google.com |

Google Maps (agrāk Google Local) ir tīmekļa karšu serviss un tehnoloģija, ko bez maksas (nekomerciālai lietošanai) piedāvā *Google*. Uz tā balstās daudzi karšu pakalpojumi, ieskaitot *Google Maps* tīmekļa vietni, *Google Ride Finder*, *Google Transit*, un citas vietnes, kurās kartes tiek iekļautas, izmantojot *Google Maps* API. Tajā var izmantot ielu kartes, maršruta plānotāju iešanai ar kājām, braukšanai ar auto vai sabiedrisko transportu un daudzās pasaules valstīs vietējo uzņēmumu meklētāju. Atsaucoties vienu no autoriem, Larsu Rasmusenu, *Google Maps* ir "veids, kā ģeogrāfiski organizēt pasaules informāciju".

*Google Maps* izmanto modificētu Merkatora projekciju, tāpēc tajā nevar attēlot reģionus pie zemes poliem. Saistītais produkts *Google Earth*, kas ir atsevišķa programma, izmanto ortogonālo projekciju un piedāvā visas zemeslodes aplūkošanas iespējas, ieskaitot polāros apgabalus.

## Atsauces
# Ziemeļu polārais loks

Ziemeļu polārā loka atrašanās vieta pasaulē (sarkana līnija)
**Ziemeļu polārais loks** ir viena no piecām galvenajām paralēlēm, kas atzīmēta uz Zemeslodes kartes.

Ziemeļu polārais loks atrodas 66°33′39″ (66,56083°) uz ziemeļiem no ekvatora. Viss apgabals, kas atrodas uz ziemeļiem no ziemeļu polārā loka, tiek saukts par Arktiku, bet uz dienvidiem no tā atrodas ziemeļu puslodes mērenā josla ar mērenu klimatu. Analoga paralēle dienvidu puslodē ir dienvidu polārais loks.

Ziemeļu polārais loks apzīmē arī robežu starp teritoriju, kur ir polārā diena un polārā nakts un teritoriju, kurā tādu nav. Jebkurā vietā, kas atrodas uz ziemeļiem no ziemeļu polārā loka, vismaz vienu reizi gadā Saule atrodas virs horizonta vismaz 24 stundu garumā un arī vismaz vienreiz gadā Saule neparādās virs horizonta vismaz 24 stundu laikā. Uz polārā loka šie notikumi notiek tieši pa vienai reizei gadā, t.i. Saule 24 stundas vienu dienu spīd jūnijā, bet decembrī tā 24 stundas vienas dienas laikā ir zem horizonta (ir nakts). Tieši tāpat tas notiek arī uz dienvidu polārā loka.

2025. gadā trīs lielākās pilsētas aiz ziemeļu polārā loka bija Krievijas Federācijā (Murmanska 264 339 iedzīvotāji), Noriļska (175 773) un Vorkuta (55 702). Ceturtā lielākā pilsēta Trumse ir Norvēģijā (41 915 iedzīvotāju). Vienīgā pilsēta, kura atrodas uz ziemeļu polārā loka, ir Saleharda (51 188 iedzīvotāji).

## Skatīt arī

* Tropu loks
* Ekvators

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ziemeļu polārais loks.
# Norvēģu jūra

| Norvēģu jūra |
| --- |
|  |
| Norvēģu jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Okeāns |
Atlantijas okeāns Ziemeļu Ledus okeāns |
| Platība |
1 383 000 km2 |
| Vid. dziļums |
2000 m |
| Maks. dziļums |
3970 m |
| Tilpums |
2 000 000 km3 |
| Valstis un teritorijas |  Apvienotā Karaliste  Fēru Salas  Islande  Norvēģija |
| Lielākās pilsētas |
Tronheima |
|  **Norvēģu jūra Vikikrātuvē** |

**Norvēģu jūra** (norvēģu: *Norskehavet*, islandiešu: *Noregshaf*, fēru: *Norskahavið*) ir Atlantijas okeānam piederīga malas jūra, atrodas okeāna ziemeļu daļā starp Skandināvijas pussalu un Grenlandes jūru. Dažkārt tiek pieskaitīta Ziemeļu Ledus okeānam.

## Robežas

Ziemeļrietumos atrodas Jana Majena sala un Jana Majena zemūdens grēda, kas veido robežu ar Ziemeļu Ledus okeānu un tai piederošo Barenca jūru ziemeļaustrumos. Austrumos jūra apskalo Norvēģijas piekrasti. Dienvidos izvietojusies Ziemeļjūra, Šetlendas salas un Fēru salas, rietumos — ap 500 metrus dziļais Islandes—Fēru slieksnis (daļa no Atlantijas sliekšņa) starp Fēru salām un Islandi.

## Vispārējs raksturojums

Jūras vidējais dziļums ir ap 2000 metri, lielākais dziļums (3970 metri) atrodas jūras centrālajā daļā. Tilpums — 2 000 000 km³, sāļums — ap 35 ‰. Kontinentālā šelfa paplašinājumu pie Norvēģijas krastiem sauc par Veringa plato. Norvēģijas piekrastē atrodas arī Lofotu salas. Jūras ziemeļu daļa atrodas aiz Ziemeļu polārā loka.

Norvēģu jūrai un tās kaimiņu Grenlandes jūrai raksturīgi tas, ka ar skābekli bagātais virsūdens šeit nogrimst divus—trīs kilometrus līdz jūras gultnei. Rezultātā Norvēģu jūrā gar Norvēģijas krastu plūst silta straume ūdens virsējos slāņos (Ziemeļatlantijas straume) un auksta straume — dziļākajos slāņos. Rezultātā jūra ziemā neaizsalst, Norvēģijas piekrastē ir salīdzinoši maigs un mitrs klimats.

Pašlaik Norvēģu jūrā notiek rūpīgs straumju režīma izmaiņu monitorings — straumju režīma izmaiņas varētu liecināt par klimata izmaiņām.

## Resursi

Siltais ūdens rada labus apstākļus zivīm un tāpēc Norvēģu jūrā notiek aktīva mencu, siļķu un citu zivju zveja.

1993. gadā Norvēģu jūrā sākās liela mēroga naftas un dabasgāzes ieguve.

Tiek piedāvāts Norvēģu jūras dzīlēs iesūknēt siltumnīcas efektu izraisošās gāzes — oglekļa dioksīdu, tādējādi nodrošinot, ka tas ilgstoši saglabājas jūras ūdenī un nenokļūst atmosfērā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Norvēģu jūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Beringa šaurums[labot | labot pirmkodu]

| Beringa šaurums |
| --- |
|  Beringa šauruma satelītattēls |
| Beringa šaurums |
| **Atrodas** |  ASV  Krievija |
| **Savieno** | Klusais okeāns Ziemeļu ledus okeāns |
| **Atdala** | Čukču pussala Sūarda pussala |
| **Koordinātas** | ﻿ / ﻿ |
| **Platums** | 82 km |
| **Vidējais dziļums** | 30—50 m |
| **Lielākais dziļums** | 91 m |
| **Salas** | Diomida salas |
|  **Beringa šaurums Vikikrātuvē** |

**Beringa šaurums** (krievu: *Берингов пролив*, angļu: *Bering Strait*) ir jūras šaurums starp Ziemeļameriku un Āziju, kurš savieno Kluso okeānu (Beringa jūra) ar Ziemeļu Ledus okeānu (Čukču jūra). Caur Beringa šaurumu notiek ūdens apmaiņa starp Kluso un Ziemeļu Ledus okeānu — uz ziemeļiem plūst relatīvi siltākie Beringa jūras virskārtas ūdeņi, uz dienvidiem gar rietumu krastu — aukstās Čukču jūras ūdens masas.

Šaurākajā vietā attālums starp Dežņova ragu Čukču pussalā un Velsas Prinča ragu Sūarda pussalā ir 82 kilometri, bet visseklākā vieta kuģu ceļā ir 36 m. Beringa šauruma vidū atrodas Diomida salas. Starp tām iet Krievijas Federācijas un ASV robeža. Šeit arī iet laika joslu robeža un datumu maiņas robeža.

Jūras šaurums nosaukts par godu dāņu kapteinim Vitusam Beringam, kurš Krievijas ķeizara Pētera I uzdevumā 1728. gadā atklāja, ka Ameriku no Āzijas atdala jūras šaurums. Pirms viņa 1648. gadā Čukču pussalas galējo austrumu punktu sasniedza kažokādu tirgotājs un Jakutskas kazaku atamans Semjons Dežņovs, kura pierakstus atklāja tikai 1736. gadā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Beringa šaurums.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)