Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Šaurlapu ceļteka

**Šaurlapu ceļteka** jeb **šaurlapu ceļmallapa** (latīņu: *Plantago lanceolata*) ir ceļteku dzimtas ziedaugu suga. Tā ir izplatīta nezāle kultivētās vai traucētās zemēs, atmatās, sausos mežos, nezālienēs kā arī graudaugu sējumos.

## Apraksts

 *P. lanceolata* (Japāna)
Daudzgadīgs, neliels (garums 10—45 cm) ceļteku dzimtas lakstaugs. Lapas rozetē, lancetiskas (garums 4—12 cm, platums 1—2,5 cm). Lapas kāts rievains. Plātnei 3—7 lokveida dzīslas, mala gluda. Ziednesis slaids, nezarots (garums līdz 45 cm), tā galotnē iegareni olveidīga ziedu vārpa (garums 1—2,5 cm). Augam parasti 2—5 ziedneši. Zieda kauss divdaivains, vainags gaišbrūns. Putekšnīcas baltas vai iedzeltenas. Auglis — divsēklu pogaļa. Zied no maija līdz septembrim.

No citām ceļtekām atšķirama pēc īsās ziedu vārpas garā ziednesī un lancetiskajām lapām.

## Izplatība un dzīvotne

*Plantago lanceolata* ir plaši izplatīta Eiropā (neiekļaujot ziemeļu apvidus) un Āzijā. Amerikā un Austrālijā tā ir sastopama un plaši izplatīta kā introducēta suga.

Reti sastopams skābākajās augsnēs (pH < 4,5).

Latvijā bieži atrodama visā valstī.

 Ziedkopa
Šaurlapu ceļteka tiek uzskatīta par lauksaimniecības indikatoru ziedputekšņu diagrammās, *P. lanceolata* ir atrasta Norvēģijas rietumos no agrā neolīta, kas norāda uz ganību klātbūtni šajā apgabalā.

## Ekoloģija

Dziedātājputni ēd sēklas, un truši ēd lapas.

### Kukaiņu plēsība

Šaurlapu ceļteka ir dažādu *Lepidoptera* kārtas kukaiņu sugu saimniekaugs. Tādas sugas kā *Junonia coenia, Spilosoma congrua* un *Melitaea cinxia* dēj olas uz *P. lanceolata* augiem, lai tie varētu kalpot kā barības avots kāpuriem, kad tie izšķiļas. Augu lapās esošie iridoīdie glikozīdi uzkrājas kāpuros un padara tos nebaudāmus plēsējiem.

### Infekcija ar miltrasu

*Podosphaera plantaginis* ir miltrasas sēne, kas inficē *P. lanceolata*. Visas *P. lanceolata* populācijas var tikt inficētas ar vairākiem šīs miltrasas sēnītes celmiem. Kad populācijas ir inficētas, sākotnēji simptomi ir minimāli. Tad pēc dažām nedēļām vai mēnešiem sāk parādīties bojājumi, kas aptver visu lapu un stublāju virsmu, padarot to ļoti pamanāmu. Vēl viena suga, kas inficē *P. Lanceolata* ir *Golovinomyces sordidus*. Abas šīs miltrasas ir obligāti biotrofi, kas nozīmē, ka tās var inficēt tikai dzīvos audus. Tie pārklāj lapu virsmu un izstiepj hifus šūnu matricā, lai iegūtu barības vielas.

## Lietojumi

*Plantago lanceolata* bieži izmanto zāļu tējās, sīrupos un pret nobrāzumiem, apturot asiņošanu un veicinot sadzīšanu.Tēju no lapām izmanto kā klepus zāles. Tradicionālajā austriešu medicīnā lapas ir izmantotas iekšēji (kā sīrups vai tēja) vai ārēji (svaigas lapas) elpceļu, ādas, kukaiņu kodumu un infekciju ārstēšanai. Jaunās lapas ir ēdamas. Ziedpumpuriem ir sēnēm līdzīga garša, un tos var izmantot buljona pagatavošanai.

## Atsauces
# Panātru rinda

| Panātru rinda *Lamiales* (*Bromhead, 1838*) |
| --- |
| *Lamium maculatum* |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Panātru rinda (*Lamiales*) |
|  |
|  **Panātru rinda Vikikrātuvē** |

**Panātru rinda** (*Lamiales*), agrāk **lūpziežu rinda**, ir augu rinda, kurā apvienotas 24 līdzīgas augu dzimtas. Pēc ģenētiskajiem pētījumiem panātru rindai vistuvākās ir genciānu rinda, nakteņu rinda, skarblapju rinda, sviestkauleņu rinda, zīdpušķu rinda un rindas, kuras zinātniskie nosaukumi ir *Metteniusales* un *Vahliales*. Panātru rindā ietilpst šādas dzimtas:

* akantu dzimta (*Acanthaceae*)
* austrālraseņu dzimta (*Byblidaceae*)
* brūnkāšu dzimta (*Orobanchaceae*)
* ceļteku dzimta (*Plantaginaceae*)
* cūknātru dzimta (*Scrophulariaceae*)
* gesnēriju dzimta (*Gesneriaceae*)
* kalceolāriju dzimta (*Calceolariaceae*)
* lūpziežu dzimta (*Lamiaceae*)
* olīvaugu dzimta (*Oleaceae*)
* pūsleņu dzimta (*Lentibulariaceae*)
* sezamu dzimta (*Pedaliaceae*)
* trompetvīnu dzimta (*Bignoniaceae*)
* verbēnu dzimta (*Verbenaceae*)
* *Carlemanniaceae*
* *Linderniaceae*
* *Martyniaceae*
* *Mazaceae*
* *Paulowniaceae*
* *Phrymaceae*
* *Plocospermataceae*
* *Schlegeliaceae*
* *Stilbaceae*
* *Tetrachondraceae*
* *Thomandersiaceae*

Agrāk panātru rindā izdalīja arī smilšsalviju dzimtu (*Lennoaceae*) un skarblapju dzimtu (*Boraginaceae*), bet tagad tās abas ietilpst atsevišķi izdalītajā skarblapju rindā.

Savukārt kādreiz bija izdalīta atsevišķi ceļteku rinda (*Plantaginales*) un cūknātru rinda (*Scrophulariales*), kuras abas tagad ietilpst panātru rindā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Panātru rinda.
# Binārā nomenklatūra[labot | labot pirmkodu]

Kārlis Linnejs tiek uzskatīts par binārās nomenklatūras ieviesēju
**Binārā nomenklatūra** ir augu, dzīvnieku un sēņu terminoloģija, kas strukturēta atbilstoši iepriekš izstrādātiem nosaukumu veidošanas likumiem. Katrai organismu sugai (arī fosīlajām sugām) tiek piešķirts nosaukums latīņu valodā. Par binārās nomenklatūras ieviesēju tiek pamatoti uzskatīts zviedru botāniķis un taksonomists Kārlis Linnejs.

## Binārā nomenklatūra mūsdienās

Augu un dzīvnieku nomenklatūru reglamentē starptautiski nomenklatūras kodeksi. Piemēram, augu "Starptautiskais nomenklatūras kodekss", kuru regulāri uzlabo un papildina Starptautiskie botāniķu kongresi. Šeit dota atsauce uz 2018. gadā publicēto izdevumu — “Starptautiskais aļģu, sēņu un augu nomenklatūras kodekss”. Saskaņā ar kodeksu, sugu nomenklatūra sastāv no bināras kombinācijas — ģints nosaukuma un sugas epiteta latīņu valodā piemēram, sudrabainais retējs (*Potentilla argentea* L.), pelēkais vilks (*Canis lupus* L.). Sugas epitetam pievieno arī pirmā sugas apraksta autora saīsinātu uzvārdu. Pazīstamu autoru uzvārdi nereti tiek saīsināti līdz vienam vai nedaudziem burtiem, piemēram, L. — Linnejs, DC. — Dekandols (*De Candolle*), Max. — Maksimovičs utt. To, kā tiek rakstīti autoru uzvārdi, arī reglamentē starptautiskie kodeksi — gan botānikas, gan zooloģijas.

Rakstot tekstā par vairākām vienas ģints sugām, vai atkārtojot vienas un tās pašas sugas zinātnisko nosaukumu, ģints nosaukumu var saīsināt līdz pirmajam burtam, aiz tā liekot punktu. Piemēram, Latvijā ir sastopami gan seski (*Mustela putorius* L.), gan sermuļi (*M. erminea* L.), gan zebiekstes (*M. nivalis* L.). Nomenklatūras kodeksi nereglamentē kādu burtu šriftu izvēlēties. Galvenais, lai teksts būtu saprotams un nerastos pārpratumi.Izdevumu redaktori mēdz vienoties par zinātnisko nosaukumu rakstīšanu kursīvā. Piemēram, portāls "Putni dabā" vai "Vikipēdija".

## Atsauces
# Vaskulārie augi[labot | labot pirmkodu]

| Vaskulārie augi *Tracheophyta* (*Sinnott, 1935*) |
| --- |
| Kolokāzijas lapa |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Apakšvalsts | Augstākie augi (*Embryophyte*) |
| Nodalījums | Vaskulārie augi (*Tracheophyta*) |
|  |
|  |
| Iedalījums |
| * staipekņi
* paparžaugi
* kailsēkļi
* segsēkļi
 |
|  |
|  **Vaskulārie augi Vikikrātuvē** |

**Vaskulārie augi** (*Tracheophyta*) ir daļa no augstākajiem augiem (otra daļa ir pirmsvasas augi). Tie ir augi, kuriem stumbrā ir attīstīta vadaudu sistēma. Pie vaskulārajiem augiem pieder staipekņi, paparžaugi, kailsēkļi un segsēkļi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vaskulārie augi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)