Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Nevils Čemberlens[labot | labot pirmkodu]

| **Nevils ČemberlensNeville Chamberlain* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Apvienotās Karalistes premjerministrs |
|  |
| **Amatā** 1937. gada 28. maijs — 1940. gada 10. maijs |
| Monarhs |
Džordžs VI |
| Priekštecis |
Stenlijs Boldvins |
| Pēctecis |
Vinstons Čērčils |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1869. gada 18. martā  Birmingema, Apvienotā Karaliste |
| Miršanas dati |
1940. gada 9. novembrī (71 gada vecumā)  Hekfīlda, Hempšīra, Apvienotā Karaliste |
| Politiskā partija |
Konservatīvā partija |
| Profesija |
Uzņēmējs |
| Paraksts |  |

**Artūrs Nevils Čemberlens** (angļu: *Arthur Neville Chamberlain*; dzimis 1869. gada 18. martā Birmingemā, miris 1940. gada 9. novembrī Hekfīldā) bija britu politiķis no Apvienotās Karalistes Konservatīvās partijas. Apvienotās Karalistes premjers (1937—1940).

Ādolfam Hitleram nostiprinot varu, pielietoja t.s. Hitlera nomierināšanas taktiku. Tas noveda pie Minhenes vienošanās parakstīšanas 1938. gada 29. septembrī, kura ļāva Vācijai okupēt Čehoslovākiju.

Demisionēja pēc tam, kad Vācija iebruka Nīderlandē, Beļģijā un Francijā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nevils Čemberlens.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Priekštecis:  **Stenlijs Boldvins**  |  **Lielbritānijas premjerministrs**  1937—1940 | Pēctecis:  **Vinstons Čērčils**  |
# Meteors

Spožs Geminīdu plūsmas meteors
**Meteors** jeb "**krītošā zvaigzne**" ir īslaicīga gaismas parādība Zemes atmosfērā, kas rodas, meteoroīdam ar kosmisko ātrumu ielidojot Zemes atmosfērā. Berzes dēļ meteoru veidojošais ķermenis sakarst un vairākumā gadījumu pilnīgi iztvaiko. Atsevišķos gadījumos tas nokrīt uz Zemes kā meteorīts.

## Izcelsme un klasifikācija

Lielākā daļa meteoroīdu ir sīki akmeņaini vai metāliski objekti, kas radušies no asteroīdu vai komētu sadalīšanās. Tie var būt gan atsevišķi fragmenti, gan daļa no lielākiem plūsmām. Regulāras meteoru plūsmas, kā, piemēram, Perseīdas vai Geminīdas, rodas, kad Zeme šķērso komētas orbītā esošu putekļu un daļiņu joslu. Šādas plūsmas tiek novērotas katru gadu noteiktos laikos un ir paredzamas.

Atšķirībā no plūsmas meteoriem, sporādiskie meteori ir nejauši objekti, kas nav saistīti ar kādu konkrētu plūsmu un var parādīties jebkurā laikā.

## Vēsture

Vēsturiski meteori daudzās kultūrās tika uzskatīti par dievišķiem vai pārdabiskiem vēstnešiem. Zinātniski meteoru pētīšana ļauj izprast Saules sistēmas agrīno vēsturi, jo meteoroīdi bieži satur nemainītas vielas no tās veidošanās laikiem.

Mūsdienās meteorus pēta gan ar zemes novērojumiem, gan ar radariem, kā arī izmantojot kosmiskos sensorus, kas reģistrē augstas enerģijas bolīdus.

## Meteoru novērošana

Meteori vislabāk redzami tumšā, skaidrā naktī prom no pilsētu gaismas piesārņojuma. Meteoru novērošana ir arī daļa no amatierastronomijas, un tiek organizēti regulāri novērojumu pasākumi lielāko meteoru plūsmu laikā.

## Skatīt arī

* Meteoru plūsma
# Wikiquote[labot | labot pirmkodu]

*Wikiquote* logo
Wikiquote (izrunā: /ˌvɪkiˈkwoʊt/) ir viens no *Wikimedia Foundation* projektiem, kas ir balstīts uz *wiki* programmatūru. Šajā projektā tiek apkopoti slavenu cilvēku, grāmatu un filmu citāti. Sākotnēji projekts tika izveidots angļu valodā, bet ar laiku parādījās šādi paši projekti arī citās valodās. Latviešu valodas projekts pašlaik atrodas inkubatorā.

## Ārējās saites

* Wikiquote latviešu valodā
# Partikula

| Piemēri |
| --- |
| * Latviešu valodā biežāk lietotās partikulas:

arī, diez, diezin, diemžēl, droši vien, gan, ik, it, itin, jau, jā, jel, jo, kā, kaut, lai, laikam, ne, nekā, nez, nezin, nē, nu, pat, taču, tad, tātad, tā kā, tik, tikai, tomēr, vai, varbūt, vēl, vien, vienīgi, vis. |

**Partikula** (latīņu: *particula*) ir nelokāmu palīgvārdu vārdšķira. Partikulas pauž runātāja vai rakstītāja attieksmi pret teikumā raksturoto situāciju, izsaka teikuma komunikatīvo statusu. Partikulas piešķir kādu nozīmes niansi vārdam teikumā vai pašam teikumam.

Partikulas tiek iedalītas vienkāršajās partikulās un partikulu kopās. Tāpat tās var iedalīt pēc nozīmes ierobežojuma, nenoteiktības, vispārinājuma, pastiprinājuma, pavājinājuma, salīdzinājuma, apgalvojuma, nolieguma, apšaubāmības, jautājuma, rosinājuma un vēlējuma partikulās.

## Ārējās saites

* *Letonika* ieraksts
* AILab ieraksts
# Riekstkoki

| Riekstkoki *Juglans* (*Linnaeus*) |
| --- |
| Lielais riekstkoks (*Juglans major*) |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Dižskābaržu rinda (*Fagales*) |
| Dzimta | Riekstkoku dzimta (*Juglandaceae*) |
| Ģints | Riekstkoki (*Juglans*) |
|  |
|  |
| Sinonīmi |
| *Wallia* |
|  |
|  **Riekstkoki Vikikrātuvē** |

**Riekstkoki** (*Juglans*) ir riekstkoku dzimtas ģints. No vairākām šīs ģints sugām iegūst pārtikā lietojamus valriekstus, tāpēc šo ģinti mēdz dēvēt arī par **valriekstu kokiem**. No dažām ģints sugām iegūst koksni, kuru izmanto mēbeļu ražošanā un tās preču zīme ir "riekstkoka koksne".

## Klasifikācija

Riekstkoku ģintī ietilpst 21 suga.

riekstkoki (*Juglans*)

* Bolīvijas riekstkoks (*Juglans boliviana*)
* dienvidu riekstkoks (*Juglans australis*)
* īstais riekstkoks (*Juglans regia*), arī valriekstkoks
* Jamaikas riekstkoks (*Juglans jamaicensis*)
* Kalifornijas riekstkoks (*Juglans californica*)
* lielais riekstkoks (*Juglans major*)
* Mandžūrijas riekstkoks (*Juglans mandshurica*), arī Ķīnas riekstkoks
* melnais riekstkoks (*Juglans nigra*)
* pelēkais riekstkoks (*Juglans cinerea*)
* Venecuēlas riekstkoks (*Juglans venezuelensis*)
* Zībolda riekstkoks (*Juglans ailantifolia*), arī Japānas riekstkoks
* *Juglans friburgensis*
* *Juglans hindsii*
* *Juglans hirsuta*
* *Juglans microcarpa*
* *Juglans mollis*
* *Juglans neotropica*
* *Juglans olanchana*
* *Juglans sigillata*
* *Juglans soratensis*
* *Juglans steyermarkii*

## Atsauces
# Irāņu valodas[labot | labot pirmkodu]

| Irāņu valodas |
| --- |
| Ģeogrāfiskā izplatība |
Dienvidāzija |
| Ģenētiskā klasifikācija |
Indoeiropiešu valodas* Indoirāņu valodas
	+ **Irāņu valodas**
 |
| Atzari | * Rietumirāņu
* Avesta
* Austrumirāņu
 |
| ISO 639-5 | ira |
|  |
| Irāņu valodu ģeogrāfiskā izplatība |

**Irāņu valodas** ir indoirāņu valodu saimes atzars, kurās galvenokārt runā irāņu tautas. Pēc runājošo skaita lielākās irāņu valodas ir persiešu valoda (ap 65 miljoniem), puštu (ap 50 miljoniem), kurdu valoda (ap 18 miljoniem) un beludžu valoda (ap 7 miljoniem). Kopējais irāņu valodu pratēju skaits tiek lēsts ap 150 miljoniem.

Irāņu valodas iedalās austrumu irāņu un rietumu irāņu valodās. Pie austrumu irāņu valodām pieder tādas valodas kā osetīnu valoda un puštu, bet rietumu irāņu valodām — persiešu un kurdu valoda.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Irāņu valodas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Ganības

Ganības Austrijas kalnos, kur ganās govis un zirgi
**Ganības** ir ar daudzgadīgiem lakstaugiem apaudzis zemes gabals, kas tiek izmantots mājlopu ganīšanai, kā arī siena iegūšanai. Ganības ir nozīmīgs mājlopu barības avots lopkopībā. Ganības var būt gan dabiskas pļavas, gan cilvēku veidotas (kultivētas) pļavas. Ganību kopšana uzlabo mājlopu produktivitāti.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ganības.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)