Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Festivāls

Alus festivāls "Oktoberfest", kas katru gadu notiek Bavārijā
**Festivāls** (latīņu: *festivus* — ‘svētku’, ‘svinams’) ir organizēti kultūras un mākslas sasniegumu svētki. Parasti festivāls tiek rīkots vienā noteiktā vietā. Ir dažāda veida festivāli, piemēram, mūzikas festivāli, kinofestivāli, teātra festivāli, alus festivāli.
# Ziemeļāfrika

Ziemeļāfrikas valstis
  valstis, kuras ģeogrāfiski pieder pie Ziemeļāfrikas
**Ziemeļāfrika** ir Āfrikas ziemeļu reģions, kurš pārsvarā atrodas Sahāras tuksneša teritorijā.

Atšķirībā no Melnās Āfrikas lielākā daļa Ziemeļāfrikas iedzīvotāju ir eiropeīdās rases pārstāvji. Vairumā gadījumu iedzīvotājiem ir arābu un berberu saknes un tie runā arābu valodā un praktizē islāmu. Tāpēc šo valstu arhitektūrai, literatūrai un citām mākslas nozarēm ir raksturīgs kopīgs arābu stils. Lai gan islāms ir dominējošā reliģija, Ziemeļāfrikas vēsturē ir bijusi klātesoša arī kristietība, it īpaši pirms islāma ienākšanas. Augustīns no Hiponas bija agrīns kristiešu filozofs un teologs, kurš ietekmēja kristīgo teoloģiju viduslaikos.

Franču valoda ir plaši lietota bijušajās Francijas kolonijās, piemēram, Alžīrijā, Tunisijā un Marokā, savukārt spāņu valoda joprojām ir sastopama Marokas ziemeļdaļā un Rietumsahārā. Šīs valodas tiek izmantotas gan izglītībā, gan valdības institūcijās.

Ziemeļāfrikas ekonomika ir balstīta uz dažādām nozarēm, tostarp naftas un gāzes ieguvi, kas īpaši attīstīta Lībijā un Alžīrijā. Tomēr tūrisms arī ir nozīmīga nozare, īpaši Marokā un Ēģiptē.

## Ziemeļāfrikas valstis

Ziemeļāfrikā pavisam atrodas septiņas valstis:

* Alžīrija
* Ēģipte (tiek pieskaitīta arī Tuvo Austrumu reģionam)
* Lībija
* Maroka
* Sudāna
* Tunisija
* Rietumsahāra

Etniskās un reliģiskās nesaskaņas starp kaukāziešiem arābu valodā runājošajiem un pārējiem melnādainajiem afrikāņiem ir izraisījušas daudzus karus un konfliktus reģionā un kontinenta pierobežā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ziemeļāfrika.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Politiskais korektums

**Politiskais korektums** jeb **politkorektums** (angļu: *political correctness* — 'politiskais korektums/pareizība') ir tādu runu un darbību izmantošana, kas izvairās no esošas vai iedomātas citu personu iespējamas apvainošanas. Parasti izvairās tieši no dažāda veidu minoritāšu, pārsvarā noteiktu rasu, tautību, reliģiju, seksuālo orientāciju un dzimumu pārstāvju apvainošanas. Pret politiskā korektuma pārkāpējiem bieži tiek vērstas juridiskas un/vai ekonomiskas represijas.

Termins mūsdienu nozīmē radās ASV 20. gadsimta 70. gados, un to kreisi orientētie spēki lietoja, lai ironizētu par saviem ekstrēmistiem no marksistiskā spārna, kā arī par savu cenšanos nepateikt neko, kas varētu šos ekstrēmistus sakaitināt. Vēlāk, 80. gados, šī tēma kļuva vispārēja un parādījās noteiktu identificējošu vārdu nerakstīti un rakstīti aizliegumi, kuriem ne vienmēr bija sakars ar apvainošanu un kurus nepieprasīja potenciāli apvainojamās puses. Mūsdienu ASV ap 80% iedzīvotāju uzskata, ka politiskais korektums valstī ir kļuvis par problēmu, turklāt etnisko grupu vidū ar politkorektumu neapmierināto daudzums vislielākais ir tieši starp potenciāli apvainojamajām minoritātēm, īpaši starp indiāņiem (88%).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Sarmīte Grīnblate (2004. gada 13. janvāris) Vai latvietis runās politkorekti?. *Providus*
# Gribas brīvība[labot | labot pirmkodu]

Gribas brīvības taksonomija
**Gribas brīvība** jeb **brīva griba** (grieķu: *το αύτεξούσιον*, latīņu: *liberum arbitrium*) ir spēja indivīdam brīvi veikt savu izvēli, zinot apstākļus un situāciju, tādā veidā pieņemot lēmumus un pārvaldot veiktās darbības. Tas ir gan filozofisks, gan teoloģisks jēdziens, kas līdz galam nav pilnīgi skaidrs. Tajā tiek spriests, vai pastāv attiecība starp brīvību un cēloņiem, tas ir, vai dabas likumi jau iepriekš nenosaka notikumu gaitu. Pastāv dažādi viedokļi par gribas brīvību. Gribas brīvība ir saistīta ar determinismu, kā arī tā kontrastē ar fatālismu. Gribas brīvības pētniekus iedala deterministos un nedeterministos. Atkarībā no tā, mainās arī gribas brīvības skaidrojums. Deterministi uzskata, ka gribas brīvību ietekmē ārējie apstākļi un iedarbība, savukārt indeterministi uzskata, ka tā ir patstāvīgas un patvaļīgas rīcības pašcēlonis. Gribas brīvība ir viens no brīvības veidiem, kuras pamatā ir diskusija par notiekošo procesu kārtību un to cēloņsakarībām.

Gribas brīvības jautājums vēsturiski skaidrots no mītu, kosmoloģijas, teoloģijas un filozofijas viedokļa, bet mūsdienās tas tiek apskatīts arī psiholoģijā, neiroloģijā un kvantu mehānikā.

## Gribas brīvība filozofijā

Jautājums par gribas brīvību galvenokārt tiek uzskatīts par filozofisku jēdzienu. Ideja par “brīvu gribu” tiek pretstatīta determinismam. Priekšstatu, ka šie abi jēdzieni ir saderīgi, sauc par savietojamību (arī svešvārdā par kompatibilismu) vai “mīksto determinismu”.

## Gribas brīvība reliģijā

Gribas brīvība ir jēdziens, kuru izmanto arī reliģijā. Tā tiek saistīta ar dievībām un to spēju ietekmēt notikumus. Rietumu pasaulē liela nozīmē gribas brīvības izpratnei ir kristietībai. Tā parādās arī islāmā un citās reliģijās. Gribas brīvība tiek skaidrota, kā cilvēku brīva pašnoteikšanās attiecībā pret dievu un dievišķo iepriekšnolemtību. Tā ir arī kā spēja izvēlēties starp labo un ļauno bez augstākas varas iejaukšanās.

## Morālā atbildība

Gribas brīvība tradicionāli tiek uzskatīta par sava veida varu, kā rezultātā tiek kontrolēta konkrēta indivīda izvēle un rīcība. Bet vienmēr ir bijis jautājums, cik lielā mērā šī izvēle un rīcība tiek iespaidota no sabiedrības. Vairākus gadsimtus gribas brīvības pamatojumā ir iesaistīta morālā atbildība. Mūsdienās morāles statuss mainās, un līdz ar to mainās arī gribas brīvības pamatojums.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Gribas brīvība.
* «Free will» (angļu). Encyclopedia Britannica.
* «Free Will» (angļu). Stanford Encyclopedia of Philosophy.
* «Free Will» (angļu). Catholic Encyclopedia. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2015. gada 27. jūnijā. Skatīts: 2019. gada 12. oktobrī.
* «Свобода воли» (krievu). Большая российская энциклопедия. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 24. martā. Skatīts: 2019. gada 12. oktobrī.
# Dzimtā valoda[labot | labot pirmkodu]

**Dzimtā valoda** ir valoda, kuru cilvēks mācās kopš dzimšanas. Dzimtā valoda ir viens no sociolingvistikas pamatjēdzieniem. Parasti zinātnē ar dzimto valodu saprot to valodu, kuru cilvēks apgūst no agras bērnības, bez speciālas apmācības, atrodoties attiecīgās valodas vidē. Atsevišķos gadījumos bērns no mazotnes var iemācīties vairākas valodas dzimtās valodas līmenī.

Dzimtajai valodai pretstatīta tiek svešvaloda, kuru cilvēks parasti apgūst vēlāk speciāli mācoties vai atrodoties attiecīgajā valodas vidē vai arī savādāk. Kā likums, svešvalodu cilvēks apgūst (no to attiecīgās valodas lietotāju skatpunkta, kuriem tā ir dzimtā valoda) vājāk, nekā savu dzimto valodu, pieļauj tās vai citas kļūdas (kaut arī nenozīmīgas). Uz svešvalodas apguvi iespaidu atstāj cilvēka dzimtā valoda, kā arī citas apgūtās svešvalodas.

Sarunvalodā ar jēdzienu "dzimtā valoda" nereti saprot tās tautas valodu, pie kuras cilvēks pieder. Formāli, tādos gadījumos, cilvēks savu "dzimto valodu" var arī nepārvaldīt.

Lai pievērstu uzmanību valodu daudzveidības saglabāšanai, UNESCO ir iedibinājis Starptautisko dzimtās valodas dienu, kas tiek atzīmēta katra gada 21. februārī.

## Definīcijas

* Izcelsme: valoda(s), kuru apgūst pirmo (valoda. kurā tiek nodibināts pirmais ilgstošais verbālais kontakts);
* Iekšējā identitāte: valoda(s), kuru indivīds identificē kā savu dzimto valodu;
* Ārējā identitāte: valoda(s), kuru citi identificē kā indivīda dzimto valodu;
* Kompetence: indivīda vislabāk pārzinātātā valoda(s).
* Lietošana: indivīda visvairāk lietotā valoda.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzimtā valoda.
# Intelektuālās attīstības koeficients[labot | labot pirmkodu]

**Intelektuālais attīstības koeficients** jeb **IQ** ir vispārējā intelekta jeb saprātīguma koeficients, ko var noteikt ar intelektuāliem testiem. Šie testi palīdz atspoguļot cilvēka garīgo spēju līmeni, kā arī prasmi izmantot akadēmiskās zināšanas. Vidēji populācijā no IQ koeficients ir līmenī no 50% līdz 100%.

## Vēsture

Psihologs Alfrēds Binē
Francūzis Alfreds Binē bija pirmais cilvēks, kas izteica teoriju, ka cilvēku garīgās spējas var izmērīt ar speciālu testu palīdzību. 1905. gadā viņš, kopā ar francūzi Teodoru Simonu izstrādāja pirmo IQ testu. Šis tests sastāvēja no 30 uzdevumiem un tika izstrādāts bērniem, lai novērtētu viņu garīgās spējas. Lai arī bija parādījušies pirmie IQ testi, zinātniekiem nebija un joprojām nav vienota viedokļa par to, kas ir intelekts. Tai laikā pastāvēja uzskats, ka intelekts ir tas, ko mēra intelekta testi.

Vēlāk, uzkrājot plašu materiālu par testu izpildi un veicot to rezultātu analīzi, Čārlzs Spīrmens 1927. gadā izteica apgalvojumu, ka šo dažāda rakstura testu uzdevumu risināšanai ir nepieciešama vispārīga spēja, ko noteica risināmā uzdevuma īpatnības un saturs. Šo faktoru saistīja ar smadzeņu garīgo enerģiju. Jo vairāk cilvēkam piemita šī garīgā enerģija, jo labāk viņš varēja risināt dažāda rakstura problēmsituācijas.

## Skatīt arī

* Intelekts
# Izglītības līmenis

**Izglītības līmenis** ir rādītājs, kas atspoguļo indivīda izglītības pakāpi un iegūtās zināšanas, prasmes un kompetences. Tas ietekmē personas iespējas darba tirgū, dzīves kvalitāti un sociālo iesaisti. Izglītības līmenis var tikt iedalīts vairākos posmos, kas parasti ietver pirmsskolas, pamatskolas, vidējās izglītības, augstākās izglītības un pēcdiploma izglītības līmeņus.

## Izglītības līmeņu klasifikācija

1. Pirmsskolas izglītība: Šis līmenis ietver izglītības programmas, kas ir paredzētas bērniem pirms obligātā skolas vecuma sasniegšanas. Tā mērķis ir veicināt bērnu sociālo, emocionālo un kognitīvo attīstību.
2. Pamatskolas izglītība: Pamatskolas līmenī bērni apgūst pamata zināšanas un prasmes, kas nepieciešamas turpmākajai izglītībai un dzīvei. Šis posms parasti ilgst no 1. līdz 9. klasei.
3. Vidējā izglītība: Vidējā izglītība ietver vidusskolas un profesionālās izglītības programmas, kas gatavo jauniešus gan augstākās izglītības iegūšanai, gan darba tirgum. Vidējā izglītība parasti ilgst no 10. līdz 12. klasei.
4. Augstākā izglītība: Augstākās izglītības līmenis ietver studijas universitātēs un koledžās, kas piedāvā bakalaura, maģistra un doktora grāda programmas. Šis līmenis sniedz padziļinātas zināšanas un specializāciju izvēlētajā jomā.
5. Pēcdiploma izglītība: Pēcdiploma izglītība ietver papildus apmācības un specializācijas programmas pēc augstākās izglītības iegūšanas, piemēram, doktorantūru, pētniecības programmas un profesionālās kvalifikācijas celšanu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Izglītības līmenis.
# Lietišķā zinātne[labot | labot pirmkodu]

**Lietišķā zinātne**, arī **praktiskā zinātne**, ir zinātne, kuras sasniegumi tiek izmantoti praktisku problēmu izzināšanai, analizēšanai un izskaidrošanai ar lietišķiem pētījumiem, kas meklē atbildes uz jautājumiem, kas radušies praksē. Šo zinātņu pētījumi sniedz pamatu fundamentālo zinātņu atziņu izmainīšanai un tālākai attīstībai, kā arī dod iespēju uzlabot praksē radušās vajadzības. Pamatojoties uz šīm zināšanām, tiek radītas jaunas tehnoloģijas vai izgudrojumi.

## Atsauces
# Leikips[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Leikips *Λεύκιππος* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 5. gadsimta p.m.ē. sākumā  |
| Miris | 5. gadsimtā p.m.ē.  |

 |
|

| Vispārīgā informācija |
| --- |
| Ietekmējies no | Zēnons Elejietis |
| Ietekmējis | Dēmokrits |

 |

**Leikips** (grieķu: *Λεύκιππος*, *Leukippos*) bija sengrieķu filozofs. Tiek uzskatīts par senā atomisma (ideja, ka viss sastāv no atomiem) pamatlicēju.

Atomu teorijas pamatus veidoja Leikipa mācība un viņa skolnieka Dēmokrita darbi. Oriģināldarbi nav saglabājušies līdz mūsdienām. Darbi kopš 4. gadsimta p.m.ē. dažādā veidā tikuši minēti kopā ar Dēmokrita darbiem dažādu autoru, galvenokārt Aristoteļa un Epikūra darbos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
* Stenforda universitāte
* Biogrāfija
# Kārlis Gustavs Hempels[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Kārlis Gustavs Hempels *Carl Gustav Hempel* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1905. gada 8. janvārī Orānienburga, Vācijas impērija (Brandenburga,  Vācija) |
| Miris | 1997. gada 9. novembrī (92 gadi) Prinstona, Ņūdžersija,  ASV |

 |
|

| Vispārīgā informācija |
| --- |
| Skola, tradīcija | analītiskā filozofija |
| Nozīmīgas idejas | Hempela modelis, kraukļa paradokss |
| Galvenās intereses | zinātnes filozofija, loģika |
| Alma mater | Getingenes Universitāte, Berlīnes Universitāte, Heidelbergas Universitāte |
| Skolnieks | Tomass Kūns |
| Ietekmējies no | Vīnes pulciņš, Dāvids Hilberts, Rūdolfs Karnaps |
| Ietekmējis | Džegvons Kims, Roberts Noziks |
| Valoda | vācu valoda, angļu valoda |

 |

**Kārlis Gustavs Hempels** (vācu: *Carl Gustav Hempel*, dzimis 1905. gada 8. janvārī, miris 1997. gada 9. novembrī) bija vācu/amerikāņu zinātnes filozofs.

Hempels ir viens no 20. gadsimta redzamākajiem loģiskā pozitīvisma pārstāvjiem zinātnes filozofijā. Studēja matemātiku un filozofiju Getingenes Universitātē. 1929. gadā iepazinās ar Karnapu un iesaitījās Berlīnes pulciņa darbā. 1934. gadā Berlīnē aizstāvēja doktora disertāciju varbūtību teorijā.

1934. gadā pameta Vāciju, bet 1939. gadā no Eiropas pārcēlās uz ASV, kur darbojās Čikāgas Universitātē, Ņujorkas pilsētas koledžā, Jeila Universitātē, Prinstonas Universitātē.

## Ārējās saites

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
* Filozofijas interneta enciklopēdijas raksts (angliski)
* Herdera enciklopēdijas raksts (spāņu)
# Abrahams Maslovs

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Abrahams Maslovs *Abraham Maslow* |
| --- |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1908. gada 1. aprīlī  Bruklina, Ņujorka, ASV |
| Miris | 1970. gada 8. jūnijā (62 gadi)  Menloparka, Kalifornija, ASV |
| Nodarbošanās | psihologs |

 |

**Abrahams Harolds Maslovs** (angļu: *Abraham Harold Maslow*; dzimis 1908. gada 1. aprīlī, miris 1970. gada 8. jūnijā) bija amerikāņu psihologs un filozofs.

Pazīstams ar izveidoto vajadzību hierarhiju, kurā apkopojis cilvēka vispārīgās vajadzības. Bijis psiholoģijas profesors Brandē Universitātē, Bruklinas koledžā, *The New School for Social Research* universitātē un Kolumbijas Universitātē. Pats sevi uzskatījis par psiholoģijas pionieri.

## Dzīves gājums

Abrahams bija vecākais no septiņiem Samuēla Maslova, kurpnieka, un Rozas Šilovskas bērniem. Viņa ģimene 20. gadsimta sākumā emigrēja no Kijivas uz ASV, kur Maslovs arī piedzima.

Kad Maslovam bija deviņi gadi, viņš ar ģimeni pārcēlās no Bruklinas uz citu rajonu, un, tā kā viņam bija izteikts ebreju izskats, viņš uzzināja, kas ir antisemītisms. Abrahams bija vientuļš, kautrīgs un nomākts jaunietis, neraugoties uz to, viņš bija viens no labākajiem skolēniem skolā.

Maslovs izstrādāja vajadzību hierarhijas teoriju, kas ir loģisks un intuitīvs cilvēka vajadzību modelis. Viņa piecu līmeņu modelis sākas ar fizioloģiskajām vajadzībām un virzās uz augstākiem līmeņiem, tostarp vajadzību pēc drošības, piederības, cieņas un pašrealizācijas. Šis modelis bija vienkāršs un viegli saprotams, kas veicināja tā plašu izplatību.

Miris no akūta miokarda infarkta 62 gadu vecumā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Abrahams Maslovs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Noridža[labot | labot pirmkodu]

| Noridža  |
| --- |
| pilsēta un nemetropoles distrikts |
| *Norwich* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  Noridža Norfolkas grāfistē |
| NoridžaRādīt kartē "Anglija"NoridžaRādīt kartē "Norfolkas grāfiste"NoridžaRādīt kartē "Apvienotā Karaliste" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Apvienotā Karaliste |
| Zeme |  Anglija |
| Reģions |
Anglijas Austrumi |
| Grāfiste |  Norfolka |
| Dibināta |
43. gads |
| Platība |
|  • pilsēta |
52,6 km2 |
| Augstums |
10 m |
| Iedzīvotāji
(2022) |
|  • pilsēta |
144 525 |
|  • blīvums |
2 747,6/km² |
|  • urbānā teritorija |
213 166 |
| Laika josla |
GMT (UTC+0) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
BST (UTC+1) |
| Pasta kods | NR |
| Mājaslapa | norwich.gov.uk |
|  **Noridža Vikikrātuvē** |

**Noridža** (angļu: *Norwich*; izrunā: /ˈnɒrɪdʒ/) ir katedrāles pilsēta un nemetropoles distrikts Anglijā, Apvienotajā Karalistē, Norfolkas grāfistes administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Atrodas grāfistes austrumdaļā Jāras un tās pietekas Vensumas krastos 183 km no valsts galvaspilsētas Londonas. Pilsēta robežojas ziemeļos ar Brodlendu, bet dienvidos — ar Dienvidnorfolku. Tiek uzskatīta par vispilnīgāk saglabājušos viduslaiku pilsētu Apvienotajā Karalistē.

## Vēsture

Par pilsētas pirmsākumiem tiek uzskatīta britu cilts aisinu galvaspilsēta, kas atradās Tesas krastos mūsdienu Keistorsentedmundsas ciemā Noridžas dienvidu pierobežā. Pēc Būdikas sacelšanās tā kļuva par romiešu Austrumanglijas galvaspilsētu *Venta Icenorum* – ‘aisinu tirgus’. Pēc romiešu aiziešanas ap 450. gadu pilsēta panīka.

Anglosakši mūsdienu Noridžas teritorijā apmetās starp 5. un 7. gadsimtu, dibinot *Northwic* (‘ziemeļu ferma’) pilsētiņu. 11. gadsimta sākumā tā bija plaukstoša tirgus pilsētiņa, kad to izlaupīja un nodedzināja dāņu karalis Svens Dakšbārda. Normaņu iekarojuma laikā Noridža bija viena no Anglijas lielākajām pilsētām. Pastardienas grāmatā 1086. gadā tā minēta kā pilsēta ar 25 baznīcām un 5 līdz 10 tūkstošiem iedzīvotāju. 11. gadsimta beigās tika uzbūvēts Noridžas cietoksnis, ap kuru veidojās jaunais pilsētas centrs, bet 12. gadsimta sākumā – Noridžas katedrāle.

Pilsētas ekonomika panīka melnās nāves epidēmijas laikā 14. gadsimta vidū. Vēlākos laikos pilsēta atkal uzplauka un 16. gadsimta beigās tā bija Anglijas otrā lielākā pilsēta, līdz trešdaļa tās iedzīvotāju nomira 1579. gada epidēmijā, bet 1665. gada buboņu mēra epidēmijā nomira vēl trešdaļa pilsētas iedzīvotāju.

20. gadsimtā Noridža izveidojās par militārās aviācijas centru. Otrā pasaules kara laikā pilsēta piedzīvoja *Luftwaffe* uzbrukumu.

2012. gada maijā Noridža kā pirmā Anglijas pilsēta tika nosaukta kā UNESCO "Literatūras pilsēta".

## Sports

Pilsētas futbola klubs *Norwich City F.C.* pašlaik (2024) spēlē *EFL Championship* līgā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Noridža.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Villa

15. gadsimta villa Itālijā
**Villa** (no latīņu: *villa* — 'lauku māja') ir ārpilsētas māja ar dārzu vai parku.

Pirmās villas parādījās Romas Republikas laikā. Tobrīd pastāvēja vairāki villu tipi, piemēram, lauku villa, kas bija dzīvojamo un saimniecisko ēku komplekss lauku saimniecības centrā, ārpilsētas villas, kuras izmantoja izpriecām un atpūtai, kā arī jaukta tipa villas, kurās tika apvienotas abu iepriekšminēto tipu nozīmes. Senākā villa (2. gadsimts pirms mūsu ēras), kas saglabājusies līdz mūsdienām ir Mistēriju villa. Tā atrodas Pompeju apkārtnē.

Pēc Romas impērijas sabrukuma, viduslaikos, par villu sauca jebkuru nocietinātu ārpilsētas lauku saimniecību. Renesanses laikā notika villas atdzimšana. Kopš 20. gadsimta villa ir jebkura komfortabla individuālā ārpilsētas māja ar dārzu vai parku.
# Finanšu regulatori

**Finanšu regulatori** ir valsts vai pārnacionālas institūcijas, kuru uzdevums ir uzraudzīt, regulēt un kontrolēt finanšu tirgu dalībnieku darbību, lai nodrošinātu finanšu sistēmas stabilitāti, caurskatāmību un dalībnieku interešu aizsardzību. Tie nosaka normatīvos aktus, uzrauga to ievērošanu un piemēro sankcijas pārkāpumu gadījumos.

Finanšu regulatoru galvenās funkcijas ietver licencēšanu un reģistrāciju, prudenciālo uzraudzību (kapitāla pietiekamība, likviditāte, riska pārvaldība), tirgus uzvedības kontroli, kā arī patērētāju un investoru aizsardzību. Regulatori arī uzrauga finanšu noziegumu, tostarp naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas, novēršanu.

Atkarībā no valsts institucionālā modeļa finanšu uzraudzība var būt centralizēta vai sadalīta starp vairākām iestādēm. Dažās valstīs uzraudzību veic viena integrēta institūcija, savukārt citās atsevišķi regulatori uzrauga banku sektoru, kapitāla tirgus, apdrošināšanu un pensiju sistēmas.

Starptautiskā līmenī nozīmīgu lomu spēlē arī pārnacionālie finanšu regulatori un standartu noteicēji. Eiropas Centrālā banka piedalās banku uzraudzībā eirozonā, savukārt Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (ESMA) koordinē kapitāla tirgu uzraudzību Eiropas Savienībā. Globālā mērogā nozīmīgi ir Starptautisko norēķinu banka (BIS), Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) un Finanšu stabilitātes padome (FSB), kas izstrādā rekomendācijas un veicina regulējuma saskaņošanu.

Finanšu regulatoru darbība ir īpaši svarīga finanšu krīžu kontekstā, jo tie cenšas mazināt sistēmiskos riskus, uzturēt uzticību finanšu sistēmai un novērst tirgus destabilizāciju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Finanšu regulatori.
# Kapitālsabiedrība

**Kapitālsabiedrība** ir komercsabiedrība ar juridiskas personas tiesībām, kuras pamatkapitālu veido īpašnieku (dalībnieku vai akcionāru) ieguldītais kapitāls. Kapitālsabiedrība par savām saistībām atbild ar tām piederošo mantu. Kapitālsabiedrība neatbild par dalībnieka/akcionāra saistībām, kā arī kapitālsabiedrības dalībnieki/akcionāri neatbild par kapitālsabiedrību saistībām.

Izšķir divu veidu kapitālsabiedrības:

* Sabiedrības ar ierobežotu atbildību (SIA);
* Akciju sabiedrības (AS);

Par dalībniekiem sauc SIA vai AS daļu īpašniekus, bet par akcionāriem sauc tikai AS īpašniekus. SIA ir slēgta sabiedrība, kuras daļas nav publiskā apgrozībā. AS var būt gan slēgta, gan atklāta sabiedrība, kuras daļas jeb akcijas ir vai nav pubilskā apgrozībā.

## Atsauces

Gunnars Hofs
Biznesa Ekonomika
SIA Jāņa Rozes apgāds 2002
# Patriarhāts

Jozefa Molnāra glezna "Ābrama ceļojums no Ūras uz Kanaānu". Tajā vīrietis attēlots kā centrālā persona
**Patriarhāts**, arī **patriarhija**, ir sociāls modelis, kurā valda vīrieši gan sabiedrībā kopumā, gan arī ģimenēs. Šis termins attiecas uz dzimumu nevienlīdzības veidu, kur vīrieši tiek uzskatīti par dominējošo dzimumu un iegūst priekšrocības un privilēģijas salīdzinājumā ar sievietēm. Pretējs patriarhātam ir matriarhāts. Patriarhālās sabiedrībās bieži vien ir spēcīga vīriešu dominance un kontrole politikā, saimniecībā un reliģijā. Šāds modelis ietekmē gan sabiedrības institūcijas, piemēram, likumdošanu un valsts struktūras, gan arī ikdienas dzīvi, piemēram, lomu sadalījums ģimenē, darba dalīšanu un sociālo normu veidošanu.

Patriarhāts bieži tiek minēts kā cilvēktiesību un dzimumu nevienlīdzības jautājums, problēma. Strādājot pie šī jautājuma, cenšas panākt dzimumu līdztiesību, kā arī novērst diskrimināciju pēc dzimuma un stereotiprus par dzimumiem. Tā rezultātā veido likumdošanas izmaiņas, gan arī sabiedrības uzskatu un normu mainīšanu attiecībā uz dzimumiem un to lomu sabiedrībā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Patriarhāts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)