Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Tekvondo 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| Tekvondo 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs |
|  Tekvondo 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs |
| Norises vieta | *Makuhari Messe* konferenču centrs |
| Norises laiks | 24. — 27. jūlijs |
| Disciplīnu skaits | 8 |
| Dalībnieki | 131 no 62 valstīm |
| «2016 | 2024» |

**Tekvondo 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs** Tokijā norisinājās no 24. līdz 27. jūlijam. Sacīkstēs piedalījās 131 sportists 8 svaru kategorijās.

## Medaļnieki

### Vīrieši

| Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza |
| --- | --- | --- | --- |
| 58 kg |  Vito Delakila |  Muhameds Kalils Džendubi |  Jans Juns |
| Mihails Artamonovs |
| 68 kg |  Ulugbeks Rašitovs |  Bredlijs Sindens |  Hakans Redžbers |
|  Šuai Žao |
| 80 kg | Maksims Hramtcovs |  Salehs Elšarabatijs |  Toni Kanaets |
|  Seifs Eisa |
| 80+ kg | Vladislavs Larins |  Dejans Georgijevskis |  Kjo Dons Ins |
|  Rafaels Juniers Alba Kastiljo |

### Sievietes

| Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza |
| --- | --- | --- | --- |
| 49 kg |  Panipaka Vongpatanakita |  Adriana Serezo |  Tijana Bogdanoviča |
|  Avišaga Semberga |
| 57 kg |  Anastasija Zolotica | Tatjana Miņina |  Ča Lina Lo |
|  Hatice Kubra Ilguna |
| 67 kg |  Mateja Jeliča |  Lorena Viljamsa |  Ruta Gbagbi |
|  Hadaja Malaka |
| 67+ kg |  Milica Mandiča |  Dabina Lī |  Alteja Lorina |
|  Bjanka Volkdena |
# Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā[labot | labot pirmkodu]

**Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā**|  *2025. gada Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā* |
|  Zelta medaļa |
| **Sports** | distanču slēpošana tramplīnlēkšana ziemeļu divcīņa |
| **Dibināta** | 1925. gadā |

**Pasaules čempionāts ziemeļu slēpošanā** ir čempionāts, kas apvieno trīs ziemeļu slēpošanas disciplīnas: distanču slēpošanu, tramplīnlēkšanu un ziemeļu divcīņu, kas ir abu iepriekšminēto disciplīnu kombinācija. To organizē Starptautiskā slēpošanas federācija. Tas notiek kopš 1925. gada vīriešiem, bet sievietes tajā piedalās no 1954. gada. No 1925. gada līdz 1939. gadam pasaules čempionāts notika katru gadu, ieskaitot olimpiskos gadus. Pēc Otrā pasaules kara no 1950. gada līdz 1982. gadam tas notika reizi četros gados, bet kopš 1985. gada tas notiek nepāra gados.

## Čempionāti

| # | Gads | Vieta | Valsts | Medaļu komplekti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1925 | Janske Lāzņe |  Čehoslovākija | 4 |
| 2. | 1926 | Lahti |  Somija | 4 |
| 3. | 1927 | Kortīna d'Ampeco |  Itālija | 4 |
| 4. | 1929 | Zakopane |  Polija | 4 |
| 5. | 1930 | Oslo |  Norvēģija | 4 |
| 6. | 1931 | Oberhofa |  Vācija | 4 |
| 7. | 1933 | Insbruka |  Austrija | 5 |
| 8. | 1934 | Sollefteo |  Zviedrija | 5 |
| 9. | 1935 | Visoke Tatri |  Čehoslovākija (2) | 5 |
| 10. | 1937 | Šamonī |  Francija | 5 |
| 11. | 1938 | Lahti (2) |  Somija (2) | 5 |
| 12. | 1939 | Zakopane (2) |  Polija (2) | 5 |
| 13. | 1950 | Leikplesida Ramforda |  ASV | 5 |
| 14. | 1954 | Fāluna |  Zviedrija (2) | 8 |
| 15. | 1958 | Lahti (3) |  Somija (3) | 8 |
| 16. | 1962 | Zakopane (3) |  Polija (3) | 10 |
| 17. | 1966 | Oslo (2) |  Norvēģija (2) | 10 |
| 18. | 1970 | Visoke Tatri (2) |  Čehoslovākija (3) | 10 |
| 19. | 1974 | Fāluna (2) |  Zviedrija (3) | 10 |
| 20. | 1978 | Lahti (4) |  Somija (4) | 11 |
| 21. | 1980 | Fāluna (3) |  Zviedrija (4) | 1 |
| 22. | 1982 | Oslo (3) |  Norvēģija (3) | 13 |
| 23. | 1984 | Engelberga Rovaniemi |  Šveice  Somija (5) | 2 |
| 24. | 1985 | Zēfelde |  Austrija (2) | 13 |
| 25. | 1987 | Oberstdorfa |  VFR (2) | 13 |
| 26. | 1989 | Lahti (5) |  Somija (6) | 15 |
| 27. | 1991 | Valdifjemme |  Itālija (3) | 15 |
| 28. | 1993 | Fāluna (4) |  Zviedrija (5) | 15 |
| 29. | 1995 | Tanderbeja |  Kanāda | 15 |
| 30. | 1997 | Trondheima |  Norvēģija (4) | 15 |
| 31. | 1999 | Ramzava |  Austrija (3) | 16 |
| 32. | 2001 | Lahti (6) |  Somija (7) | 19 |
| 33. | 2003 | Valdifjemme (2) |  Itālija (4) | 18 |
| 34. | 2005 | Oberstdorfa (2) |  Vācija (3) | 19 |
| 35. | 2007 | Saporo |  Japāna | 18 |
| 36. | 2009 | Libereca |  Čehija (4) | 20 |
| 37. | 2011 | Oslo (4) |  Norvēģija (5) | 21 |
| 38. | 2013 | Valdifjemme (3) |  Itālija (5) | 21 |
| 39. | 2015 | Fāluna (5) |  Zviedrija (6) | 21 |
| 40. | 2017 | Lahti (7) |  Somija (8) | 21 |
| 41. | 2019 | Zēfelde (2) |  Austrija (4) | 22 |
| 42. | 2021 | Oberstdorfa (3) |  Vācija (4) | 24 |
| 43. | 2023 | Planīca |  Slovēnija | 24 |
| 44. | 2025 | Tronheima (2) |  Norvēģija (6) | 27 |
| 45. | 2027 | Fāluna (6) |  Zviedrija (7) |  |

## Ārējās saites

* Starptautiskās slēpošanas federācijas mājaslapa
# Bulē 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| Bulē Olimpiskajās spēlēs |
|   |
| Norises vieta |  Senmandē, Francija |
| Norises laiks | 1900. gada 15. un 16. augusts |

**Bulē** bija viens no neoficiālajiem sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīze. Šīs sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 15. un 16. augustā, tās tika aizvadītas Senmandē.

Šajās sacensībās startēja 216 spēlētāji, visi francūži. Sacensību ietvaros tika aizvadīti divi turnīri: Lionas bulē un Parīzes bulē.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja šobrīd neatzīst bulē sacensības kā oficiālo sporta veidu olimpisko spēļu programmā.

## Rezultāti

* **Lionas bulē**: Francija 21 : Francija 11
* **Parīzes bulē**: Francija 9 : Francija 1

## Atsauces
# Uguns dzēšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

|  |
| --- |
| Uguns dzēšana Olimpiskajās spēlēs |
|  |
| Norises vieta |  Parīze, Francija |
| Disciplīnu skaits | 2 |

**Uguns dzēšana** bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensībās tika aizvadītas divas disciplīnas: viena brīvprātīgajiem ugunsdzēsējiem, otra profesionālajiem ugunsdzēsējiem.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja šobrīd neatzīst uguns dzēšanu kā oficiālo sporta veidu olimpisko spēļu programmā.

## Rezultāti

| Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza |
| --- | --- | --- | --- |
| **Brīvprātīgie** |  *Porto* (Portugāle) |  *Leyton* (Lielbritānija) |  *Budapest* (Ungārija) |
| **Profesionāļi** |  *Kansas City* (ASV) |  *Milan* (Itālija) | — |

## Atsauces
# Pūķu lidināšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| Pūķu lidināšana Olimpiskajās spēlēs |
|  |
| Norises vieta |  Parīze, Francija |

**Pūķu lidināšana** bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja šobrīd neatzīst pūķu lidināšanu kā oficiālo sporta veidu olimpisko spēļu programmā.

## Atsauces
# Motociklu braukšana 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

|  |
| --- |
| Motociklu braukšana Olimpiskajās spēlēs |
|   |
| Norises vieta |  Parīze, Francija |

**Motociklu braukšana** bija viens no sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē. Sacensībās tika aizvadītas divas disciplīnas.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja šobrīd neatzīst motociklu braukšanu kā oficiālo sporta veidu olimpisko spēļu programmā.

## Rezultāti

* **A brauciens (1 jūdze)** — A. Džordans (2:10.0)
* **B brauciens (1 jūdze)** — E. Hollovejs (1:54.4)

## Atsauces
# Baložu sacīkstes 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs

|  |
| --- |
| Baložu sacīkstes Olimpiskajās spēlēs |
|  |
| Norises vieta |  Vensāna, Francija |
| Norises laiks | 1900. gada 24. jūnijs — 23. septembris |

**Baložu sacīkstes** bija viens no neoficiālajiem sporta veidiem, kas tika aizvadīts 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīze. Šīs sacensības tika aizvadītas no 1900. gada 24. jūnija līdz 23. septembrim, tās tika aizvadītas Vensānas gaisa balonu stacijā.

Starptautiskā Olimpiskā komiteja šobrīd neatzīst baložu sacensības kā oficiālo sporta veidu olimpisko spēļu programmā. Baložu sacensības galvenokārt notika no rīta puses, lai baloži varētu atgriezties pirms tumsas iestāšanās. Taču atsevišķi paraugdemonstrējumi notika arī dienas vidū, kad 1900. gada Pasaules izstādi apmeklēja cilvēku pūļi. Kopumā sacensībās tika gaisā palaisti vairāki tūkstoši baloži.

## Atsauces
# Kalimantāna[labot | labot pirmkodu]

| Kalimantāna |
| --- |
| *Pulau Kalimantan* |
| Kalimantānas ainava |
| Kalimantāna |
| Ģeogrāfija |
|  |
| Izvietojums |
Dienvidaustrumāzija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Lielās Zunda salas |
| Platība |
743 330 km² |
| Garums |
1366 km |
| Platums |
1026 km |
| Augstākais kalns |
Kinabalu 4095 m |
| Administrācija |
| Valstis |  Bruneja  Indonēzija  Malaizija |
| Lielākā pilsēta |
Kučina |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
21 258 000 (2023) |
| Blīvums |
25/km² |
|  **Kalimantāna Vikikrātuvē** |

**Kalimantāna** (indonēziešu: *Kalimantan*) jeb **Borneo** ir sala Lielajās Zunda salās, trešā lielākā sala uz Zemes. Tā ir vienīgā sala, kuras teritorijā atrodas triju valstu (Indonēzijas, Malaizijas un Brunejas) teritorijas.

Salas lielāko (Indonēzijas) daļu aizņem Kalimantānas administratīvais reģions, kurš sastāv no četrām provincēm.

Kalimantānu apskalo Dienvidķīnas jūra, Sulu jūra, Sulavesi jūra, Makasaras šaurums, Javas jūra un Karimatas šaurums. Rietumos no salas atrodas Malakas pussala un Sumatras sala. Dienvidos atrodas Javas sala, austrumos — Sulavesi sala, bet ziemeļrietumos atrodas Filipīnu arhipelāgs.

Salas augstākā virsotne ir 4095 m augstais Kinabalu kalns.

Lielākās pilsētas ir Kučina (632 000 iedz.), Bandžarmasina (598 000), Kotakinabalu (543 000), Pontianaka (466 000), Sandakana (453 000), Balikpapana (453 000), Samarinda (356 000 iedz.).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kalimantāna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Vojvodina

|  |
| --- |
| **Vojvodinas autonomais apgabals** |
| Аутономна Покрајина Војводина |
| —  **autonoms apgabals**  —  |
| Bačas cietoksnisBačas cietoksnis |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Vojvodinas novietojums Serbijā |
| Oficiālā valoda
  | serbu, ungāru, slovāku, rumāņu, horvātu, Panonijas rusīnu
 |
| Valsts
  |  Serbija |
| Centrs | Novisada |
| Administratīvais iedalījums |
45
* Novisada
* Subotica
* Pančevo
* Zreņanina
* Sombora
* Sremska Mitrovica
* Kikinda
* Vršaca
* 37 municipalitātes
 |
| **Platība**  |
|  - Kopā
  | 21 614 km² |
| **Iedzīvotāji** (2025) |
|  - Kopā | 1 740 230 |
|  - Blīvums | 80,5/km² |
|  - Etniskais sastāvs | serbi (68,4 %) ungāri (10,5 %) romi (2,3 %) slovāki (2,3  %) rumāņi (1,1 %) rusīni (0,6 %) |
| ISO 3166 kods | RS-VO |
|
 |
| **Mājaslapa:** www.vojvodina.gov.rs |
|  **Vojvodinas autonomais apgabals Vikikrātuvē** |

**Vojvodina** (serbu: *Војводина*, ungāru: *Vajdaság*, slovāku: *Vojvodina*, rumāņu: *Voivodina*, horvātu: *Vojvodina*, rusīnu: *Войводина*) ir autonoms apgabals Serbijas ziemeļos. Tā galvaspilsēta un lielākā pilsēta ir Novi Sada. Vojvodinā ir 6 oficiālās valodas — serbu, ungāru, slovāku, rumāņu, horvātu un rusīnu valoda.

## Nosaukums

Vojvodinas nosaukums cēlies vārda "vaivadija" jeb "vojevodiste" (serbu: *vojvodstvo*), kas savukārt ir vārda "vaivads" vai "vojevoda" atvasinājums. Līdzīga cilme ir arī ungāru nosaukumam *Vajdaság* (ungāru: *vajda* - vaivads). Austroungārijas pastāvēšanas laikā tā bija divu provinču — Bačkas un Rietumbanatas sastāvā.

## Pilsētas

Lielākās Vojvodinas pilsētas (pēc iedzīvotāju skaita):

* Novi Sada (215 659),
* Subotica (99 471),
* Zrenjanina (79 545),
* Pančevo (76 110),
* Sombora (50 950),
* Kikinda (41 825),
* Sremska Mitrovica (39 041),
* Vršaca (36 001),
* Ruma (32 125),
* Bačka Palanka (29 431),
* Indija (26 244),
* Vrbasa (25 887),
* Bečeja (25 703),
* Senta (20 363),
* Kula (19 293),
* Apatina (19 289),
* Temerina (19 143).

## Skatīt arī

* Kosova
* Serbija

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vojvodina.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
* Vojvodinas parlamenta oficiālā mājaslapa
* Lielāko Vojvodinas pilsētu saraksts
* Atlas of Vojvodina (Wikimedia Commons)
# Ivo Andričs[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Ivo Andričs *Иво Андрић* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1892. gada 9. oktobrī Travnika, Austroungārija (tagad  Bosnija un Hercegovina) |
| Miris | 1975. gada 13. martā (82 gadi) Belgrada, Dienvidslāvija (tagad  Serbija) |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | diplomāts, rakstnieks |
| Valoda | horvātu valoda, serbu valoda |
| Slavenākie darbi | "Tilts pār Drinu" (*На Дрини Ћуприја*, 1945) |
| Augstskola | Zagrebas Universitāte, Vīnes Universitāte, Krakovas Universitāte, Grācas Universitāte |
| Apbalvojumi | 1961. gada Nobela prēmija literatūrā |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Ivo Andričs** (serbu: *Иво Андрић*, dzimis 1892. gada 9. oktobrī, miris 1975. gada 13. martā) bija Bosnijas horvātu ģimenē dzimis dienvidslāvu rakstnieks. 1961. gada Nobela prēmijas literatūrā ieguvējs. Rakstīja serbu valodā, lai gan daļa agrīno darbu rakstīti arī horvātiski. Viņa pazīstamākais darbs ir romāns "Tilts pār Drinu" (izdots arī latviski).

Ivo Andričs bijis arī Dienvidslāvijas diplomāts pirms Otrā pasaules kara (1939. gadā kļuva par Dienvidslavijas sūtni Vācijā). Lielu daļu no saviem pazīstamākajiem darbiem sarakstījis Belgradā, kara laikā. Pēc Otrā pasaules kara ieņēma dažādus, galvenokārt ceremoniālus, amatus komunistiskās Dienvidslāvijas valdībā (kopš 1954. gada - Dienvidslāvijas Komunistiskās partijas biedrs).

## Latviski izdotie Andriča darbi

* "Tilts pār Drinu. Višehradas hronika" (1958)
* "Jaunkundze : Nolādētais pagalms" (1981)
* "Grāmata un citi stāsti : tulkotāja Vinifreda Krauča atcerei" (2009)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ivo Andričs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Andričs Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Senžons Pērss**  |  **Nobela prēmija literatūrā**  1961 | Pēctecis:  **Džons Stainbeks**  |
# Ala

Gūtmaņa ala Siguldā
Acsibi ala
**Ala** ir dabiski veidojies dobums pazemē, kurā var iekļūt cilvēks. Latvijā tradicionāli par alu uzskata dobumu, kurā var iekļūt vismaz 2.5 m dziļumā vai arī, ja alai ir kultūrvērsturiska nozīme. Ar alu pētniecību nodarbojas īpaša zinātne — speleoloģija. Alas ir īpaša aizsargājamo ģeoloģisko un ģeomorfoloģisko objektu grupa, kurām ir izcila botāniska, arheoloģiska un vēsturiska vērtība.

Latvijā apzinātas ap 1500 alu, kuras lielākoties ir veidojušās smilšakmenī. Dažas alas Latvijā veidojušās arī dolomītiežos un dabiski sacementētā grantī kā arī daudzi citi.

Latvijas garākais dabiskais alu labirints ir Peldangas alas Talsu novadā (70 m kopgarumā), bet mākslīgais — Riežupes alas (460 m). Pasaulē garākās ir Mamutu alas ASV — 556 km.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ala.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Iežu atsegumi, alas un karsta biotopi Arhivēts 2008. gada 2. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Čagresa

| Čagresa |
| --- |
|  Čagresa pie Fuertes de Sanlorenso |
| iztekaietekaRādīt kartē "Panama"ietekaRādīt kartē "Centrālamerika"  |
| **Izteka** | Sanblasas kalniene ﻿ / ﻿ |
| **Ieteka** | Karību jūra ﻿ / ﻿ |
| **Caurteces valstis** |  Panama |
| **Garums** | 125 km |
| **Iztekas augstums** | 609 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Baseina platība** | 2690 km²  |
|  **Čagresa Vikikrātuvē** |

**Čagresa** (spāņu: *Río Chagres*) ir upe Panamā, Panamas kanāla baseina garākā upe. Sākas Sanblasas kalnienē Čagresas nacionālā parka teritorijā. Plūst rietumu virzienā pa Panamas zemesšaurumu un tās dabīgā ieteka Karību jūrā atrodas ap 10 km uz rietumiem no Panamas kanāla ziemeļu ieejas. Uz Čagresas uzbūvēti divi aizsprosti — upes augštecē 1935. gadā uzbūvēta 50,2 km² lielā Alahvelas ūdenskrātuve Madenas hidroelektrostacijai un Panamas nodrošināšanai ar dzeramo ūdeni, bet lejtecē 12 km no grīvas 1913. gadā uzstādīts 431 km² lielā Gatunas ezera aizsprosts, kas nodrošina kanāla slūžu sistēmu ar nepieciešamo ūdens apjomu, kā arī ražo elektrību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čagresa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Etnogrāfija

19. gadsimta beigu latviešu etnogrāfisko tērpu zīmējums no Jaņa Rozentāla albuma "Ainas no latviešu tautas dzīves"
**Etnogrāfija** ir aprakstoša zinātne, kas pēta tautas (un citu etnisko kopību) izcelšanos (etnoģenēzi), izvietojumu (etnoģeogrāfiju), materiālo un garīgo kultūru, kultūrvēsturiskās attiecības starp visu pasaules daļu tautām. Līdzās etnogrāfijai pastāv etnoloģija, kas nodarbojas ar etnogrāfisko datu salīdzinošiem pētījumiem.

Mūsdienu antropoloģijā un socioloģijā etnogrāfija ir kvalitatīvs cilvēku sociālo parādību apraksts, kas balstīts uz lauka pētījumiem. Šādā aspektā etnogrāfija ir holistiska (vispārīga, integrējoša) pētījuma metode, kas balstās pieņēmumā, ka sistēmas īpašības nav iespējams precīzi aprakstīt, ja tās tiek skatītas atrauti viena no otras. Mūsdienās etnogrāfija kā pētniecības metode tiek plaši lietota ne tikai antropoloģijā, bet arī socioloģijā un organizāciju pētniecībā.

Šādā kontekstā etnogrāfija ir mūsdienu sabiedrību pētījums, kas cenšas noskaidrot, kā dzīvo mūsdienu cilvēki, t.i., cilvēki, kas dzīvo sabiedrībā tajā laikā, kad tiek veikts lauka pētījums. Kaut arī Latvijā ar etnogrāfiju reizēm tiek saprasts daļēji vēsturisks pētījums, kas orientēts uz pagātnē radītu materiālu un nemateriālu artefaktu apkopošanu un no tā izrietošu spekulatīvu vēsturiskās situācijas rekonstrukciju, etnogrāfija kā pētījuma metode mūsdienu zinātniskajā pasaulē tiek izmantota galvenokārt mūsdienu sabiedrību un parādību aprakstīšanai un pētīšanai.

## Noderīgas norādes

* Folkloras serveris Arhivēts 2014. gada 1. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Latviešu folkloras krātuve

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Etnogrāfija.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# CITES

**Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām** (angļu: *Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora*, CITES), arī **Vašingtonas konvencija**, ir starptautisks līgums, kas paredz aizsargāt apdraudētos dzīvniekus un augus. Tā ir viena no nozīmīgākajām konvencijām dabas aizsardzībā. Konvenciju sāka parakstīt 1973. gadā. Spēkā tā stājās 1975. gada 1. jūlijā, kad to bija ratificējušas 10 valstis. 2018. gadā šai konvencijai bija pievienojušās 183 valstis, tajā skaitā arī Latvija kopš 1997. gada.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: CITES.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Konvencija par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām
# Slēpošana[labot | labot pirmkodu]

Slēpošanas tūrisms
**Slēpošana** ir sportiska aktivitāte un sporta veids, kurā slēpotājs ar slēpju palīdzību pārvietojas pa sniegu.

Slēpošana tiek izmantota arī militāros nolūkos, kā arī, lai pārvietotos vietās, kur ir bieza sniega sega. 1924. gadā tika nodibināta Starptautiskā Slēpošanas federācija, kas atbild par visiem slēpošanas sporta veidiem, izņemot biatlonu.

Populārākie slēpošanas veidi ir distanču slēpošana, kalnu slēpošana, tramplīnlēkšana, ziemeļu divcīņa, frīstaila slēpošana, snovbords.

## Vēsture

Slēpošana ir viena no senākajām pārvietošanās formām ziemas apstākļos, kas sākotnēji tika izmantota kā praktisks pārvietošanās veids ziemeļu reģionos. Seno slēpošanas liecību saknes meklējamas tūkstošiem gadu senā pagātnē – par to liecina klinšu zīmējumi un atradumi mūsdienu Norvēģijas, Zviedrijas, Somijas un Krievijas teritorijā.

Vārds *slēpes* cēlies no seno skandināvu valodas un nozīmē "koka šķēps" vai "šķelda". Slēpošana kā sporta veids sāka attīstīties 19. gadsimtā Norvēģijā, kur tika organizētas pirmās sacensības. Viena no pirmajām oficiālajām sacīkstēm notika 1843. gadā Oslo.

20. gadsimtā slēpošana kļuva populāra visā pasaulē, un attīstījās dažādi tās veidi: kalnu slēpošana, distanču slēpošana, slēpošanas divcīņa, tramplīnlēkšana un vēlāk arī snovbords. Slēpošana kā olimpiska disciplīna debitēja pirmajās ziemas olimpiskajās spēlēs 1924. gadā Šamonī.

Mūsdienās slēpošana ir ne tikai populārs sports, bet arī izklaide un aktīvā atpūta, īpaši kalnu reģionos ar attīstītu tūrisma infrastruktūru, piemēram, Alpos, Skandināvijā un Ziemeļamerikā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Slēpošana.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)