Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kīrs Stārmers[labot | labot pirmkodu]

| **Kīrs StārmersKeir Starmer* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Apvienotās Karalistes premjerministrs |
|  |
| **Amata sākums** 2024. gada 5. jūlijs |
| Priekštecis |
Riši Sunaks |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1962. gada 2. septembrī  Londona, Anglija |
| Politiskā partija |
Leiboristu partija |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Viktorija Aleksandere |
| Profesija |
jurists, politiķis |
| Augstskola |
Oksfordas Universitāte |

**Kīrs Rodnijs Stārmers** (angļu: *Keir Rodney Starmer*; dzimis 1962. gada 2. septembrī) ir britu politiķis, kopš 2024. gada 5. jūlija Apvienotās Karalistes premjerministrs no Leiboristu partijas.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1962. gadā Londonā strādnieka un medmāsas ģimenē. Bērnībā dzīvoja Sari grāfistes pilsētiņā Okstedā, kur viņa tēvs bija darbarīku izgatavotājs vietējā rūpnīcā. Mācījās Raigeitas ģimnāzijā, studēja tieslietas Līdsas un Oksfordas Universitātēs. 1987. gadā viņš kļuva par advokātu ar specializāciju cilvēktiesībās. 2008. gadā Stārmeru iecēla par Prokuratūras direktoru, 2014. gadā Kīrs Stārmers saņēma bruņinieka ordeni.

2015. gadā Stārmers kļuva par deputātu Holbornas un Sentpankrasas apgabalā Londonas ziemeļu daļā. Tur viņš darbojās bijušā leiboristu līdera Džeremija Korbina komandā kā "Brexit" lietu sekretārs.

2020. gadā viņš kļuva par Leiboristu partijas līderi. 2024. gada 5. jūlijā kļuva par Apvienotās Karalistes premjerministru.
2026. ɡada 22. jūnijā Kīrs Stārmers paziņoja, ka atkāpsies no Leiboristu partijas līdera amata, taču turpinās darbu premjerministra amatā līdz pēcteča iecelšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kīrs Stārmers.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Apvienotās Karalistes premjerministrs

| Apvienotās Karalistes premjerministrs
  |
| --- |
|  |
| **Amatā Kīrs Stārmers** kopš 2024. gada 5. jūlija |
| Rezidence |  Londona, Apvienotā Karaliste |
| Iecēlājs |
Čārlzs III |
| Pirmais |
Roberts Volpols |
| Izveidots |
1721. gada 4. aprīlī |
| Alga |
£142 000 gadā |
| Tīmekļa vietne | www.number10.gov.uk |

**Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes premjerministrs** ir Viņa Majestātes valdības vadītājs Apvienotajā Karalistē.

Pašreizējais Apvienotās Karalistes premjerministrs ir Leiboristu partijas līderis Kīrs Stārmers, kurš šo amatu ieņem kopš 2024. gada 5. jūlija.
Savukārt pirmais premjerministrs bija Roberts Volpols. Šī amata stāvoklis sākotnēji netika nostādīts, tas ir veidojies triju gadsimtu gaitā. Apvienotās Karalistes premjerministru ieceļ Apvienotās Karalistes karalis. Premjerministra birojs atrodas Dauningstrītā 10, Londonā.

## Uzskaitījums

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Apvienotās Karalistes premjerministrs.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Kjū dārzs[labot | labot pirmkodu]

| Kjū dārzs |
| --- |
|  |
| Kjū dārzsKjū dārzsKjū dārzsRādīt kartē "Lielā Londona"Rādīt kartē "Anglija"Rādīt kartē "Apvienotā Karaliste"Rādīt visasKjū dārzs Lielās Londonas kartē |
| Tips |
Botāniskais dārzs |
| Atrašanās vieta |  Londona, Anglija, Apvienotā Karaliste |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Platība |
121 ha |
| Mājaslapa | www.kew.org |
|  |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| Tips |
Kultūra |
| Kritērijs |
ii, iii, iv |
| Iekļauts |
2003 (27. sesija) |
| Aizsardzības nr. |
1084 |
| Valsts |  Apvienotā Karaliste |
| Reģions |
Eiropa un Ziemeļamerika |
|  |

**Kjū dārzs** (angļu: *Kew Gardens*), formālais nosaukums: **Kjū karaliskais botāniskais dārzs** (*Royal Botanic Gardens, Kew*), ir botāniskais dārzs Londonas priekšpilsētā Kjū, Anglijā, Apvienotajā Karalistē.

Šeit atrodas pasaulē lielākā augu kolekcija (apmēram 30 000 dažādu augu), te atrodas arī viens no pasaulē lielākajiem herbārijiem. Kjū dārzs ir viens no populārākajiem tūrisma objektiem Londonā, katru gadu to apmeklē vairāk nekā 1,35 miljoni cilvēku. 2003. gadā tas tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā.

Kjū dārzs ir 121 hektāru liels.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kjū dārzs.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Brūnkātes[labot | labot pirmkodu]

| Brūnkātes *Orobanche* (*Linnejs*) |
| --- |
| *Orobanche crenata* |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Panātru rinda (*Lamiales*) |
| Dzimta | Brūnkāšu dzimta (*Orobanchaceae*) |
| Ģints | Brūnkātes (*Orobanche*) |
|  |
|  **Brūnkātes Vikikrātuvē** |

**Brūnkātes** (*Orobanche*) ir brūnkāšu dzimtas ģints, kuras dabiskais izplatības areāls ir mērenajos un subtropiskajos reģionos. Ģintī ir klasificētas aptuveni 200 sugas, no kurām Latvijā ir sastopamas:

* bālziedu brūnkāte (*Orobanche pallidiflora*) Wimm. et Grab.
* briežsakņu brūnkāte jeb Elzasas brūnkāte (*Orobanche alsatica*) Kirschl.
* lielā brūnkāte (*Orobanche elatior*) Sutton
* zilganā brūnkāte (*Orobanche coerulescens*) Stephan

## Atsauces
# Agronomija

Agronoms
**Agronomija** (franču: *agronomie*, cēlies no sengrieķu: *ἀγρός*, *agros* — ‘lauks, tīrums’, *νόμος*, *nomos* — ‘likums’) ir zinātne par zemkopību un augu audzēšanu. Plašākā nozīmē terminu ‘agronomija’ var attiecināt uz racionālas lauksaimniecības teoriju un praksi.

Agronomija ietver darbu tādās jomās kā augu ģenētika, augu fizioloģija, meteoroloģija un augsnes zinātne. Agronomijā tiek izmantotas vairāku zinātņu zināšanas, tai skaitā bioloģijas, ķīmijas, ekonomikas, ekoloģijas, ģenētikas.

Agronomijas pirmsākumi ir atrodami Senajā Grieķijā, kur vairāki autori savos darbos pamāca zemes apstrādāšanā, apraksta dažādus augus, augšņu īpašības un mēslojumus. Latvijā šīs zinātnes pirmsākumi datējami ar 16. gadsimtu. 16. gadsimta otrajā pusē Zahārijs Stopijs sarakstīja manuskriptu "Vidzemes ekonomija", Solomons Guberts 1645. gadā sarakstīja grāmatu *Stratagema oeconomicum oder der Akker-Student*, kas ir uzskatāma par pirmo lauksaimniecības rokasgrāmatu Latvijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Agronomija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Ginecejs[labot | labot pirmkodu]

Apokarps ginecejs
**Ginecejs** (latīņu: *gynaeceum*) ir augļlapu kopa ziedā. Augļlapa (*carpellum*) var būt viena, kā, piemēram, tauriņziežiem (**vienlocekļa ginecejs**), vai vairākas, kā piemēram, gundegām (**daudzlocekļu ginecejs**). Saaugot katra ar savām malām, vai pa vairākām kopā, tās rada segsēkļu ziedam raksturīgo auglenīcu (*pistillum*).

Daudzlocekļu ginecejs var būt **apokarps**, ja augļlapas nesaaug savā starpā, bet saaug tikai katra ar savām malām. Šāds ginecejs ir visiem augiem, kuriem ziedā tikai viena augļlapa, piemēram, tauriņziežiem. Bet apokarps ginecejs var būt arī no daudzām augļlapām, piemēram, gundegām. Tad ginecejā ir daudz auglenīcu. Ja vairākas augļlapas saaugušas vienā auglenīcā, tad ginecejs ir **cenokarps** jeb **sinkarps**, kāds, piemēram, krustziežiem, magonēm u.c. Vēl izdala **parakarpo** gineceju, kad augļlapas saaug savā starpā tikai daļēji, kā tas ir, piemēram, prīmulām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ginecejs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Starītes[labot | labot pirmkodu]

Starīšu čaulas.
**Starītes** jeb **radiolārijas** (*Radiolaria*) ir vienšūņu grupa (senāk kārta), kas tagad ir sadalīta akantāriju, policistīnu un feodāriju klasēs. No saulenītēm tās atšķiras ar to, ka starītēm ir blīva pseidohitīna aizsargātāja kapsula (centrālā kapsula), kas apņem ķermeņa centrālo daļu un protoplazmu sadala intrakapsulārā jeb iekškapsulas un ekstrakapsulārā jeb ārkapsulas protoplazmā, kuras savā starpā savieno kapsulas atveres. Visas starītes bez izņēmuma ir jūru iemītnieki. Tās milzīgā daudzumā apdzīvo galvenokārt ūdens virsējos slāņus. Pēc starīšu nāves to skeleti lielā vairumā grimst jūru dibenā. Okeānu tropiskajā daļā lielajos dziļumos (4-8 km. dziļi) dūņu nogulumi sastāv pārsvarā no radiolāriju krama skeletiem, jo foraminīferu kaļķa čaulas šādā dziļumā izšķīst.

## Atsauces
# Nupedia[labot | labot pirmkodu]

*Nupedia* ekrānšāviņš no 2003. gada
Nupedia bija tiešsaistes enciklopēdija angļu valodā no 1999. līdz 2003. gadam. Tas bija viens no pirmajiem mēģinājumiem radīt brīvi pieejamu zinātniska satura vietni. *Nupedia* izveidotājs ir Džimijs Veilss, kas ir arī Vikipēdijas izveidotājs. *Nupedia* tiek uzskatīta par Vikipēdijas priekšteci. Šajā enciklopēdijā rakstus rakstīja nozares eksperti un tie tika publicēti tikai pēc citu ekspertu veiktās izvērtēšanas. Tas bija laikietilpīgs pasākums, kas arī neļāva enciklopēdijai *Nupedia* veiksmīgi attīstīties tālāk. Meklējot risinājumus, enciklopēdijas *Nupedia* izveidotājs Džimijs Veilss 2001. gadā nonāca pie alternatīvas enciklopēdijas izveides — Vikipēdijas. 2003. gadā enciklopēdija *Nupedia* tika slēgta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Nupedia.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Tagalu valoda

| Tagalu valoda *Wikang Tagalog* |
| --- |
| Valodu lieto: |  Filipīnās |
| Pratēju skaits: | 23,9 miljoni |
| Valodu saime: | Austronēziešu  Malajiešu-polinēziešu   Filipīniešu    Lielo Centrālo Filipīnu     Centrālo Filipīnu      tagalu valodas       **Tagalu valoda**  |
| Rakstība: | Latīņu alfabēts (tagalogu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Filipīnas |
| Regulators: | *Komisyon sa Wikang Filipino* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | tl |
| ISO 639-2: | tgl |
| ISO 639-3: | tgl |
|

**Tagalu valoda**, arī **tagalogu valoda** (*Wikang Tagalog*), ir austronēziešu saimes valoda, kura ir dzimtā valoda aptuveni trešdaļai Filipīnu iedzīvotājiem. Šajā valodā galvenokārt runā tagali, kas dzīvo valsts galvaspilsētas Manilas tuvumā. Tagalogu valodas standartizētā versija filipīniešu valoda ir viena no divām Filipīnu oficiālajām valodām.

## Atsauces
# Bangkoka

| Bangkoka กรุงเทพมหานคร |
| --- |
| galvaspilsēta |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| BangkokaRādīt kartē "Taizeme"BangkokaRādīt kartē "Āzija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Taizeme** |
| Platība |
|  • galvaspilsēta |
1 568,737 km2 |
| Iedzīvotāji
(2018) |
|  • galvaspilsēta |
5 676 648 |
|  • blīvums |
3 618,6/km² |
|  • aglomerācija |
11 971 000 |
| Tālruņu kods |
+66-2 |
| Mājaslapa |
www.bangkok.go.th |
|  **Bangkoka Vikikrātuvē** |

**Bangkoka** (taju: กรุงเทพมหานคร, *Krung Thep*) ir pilsēta Taizemes centrālajā daļā pie Čaoprejas upes netālu no Taizemes līča. Valsts galvaspilsēta un lielākā pilsēta. Valsts galvenais ekonomikas, kultūras un politikas centrs.

Pilsētas ceremoniālais pilnais nosaukums ir กรุงเทพมหานคร อมรรัตนโกสินทร์ มหินทรายุธยามหาดิลก ภพนพรัตน์ ราชธานีบุรีรมย์ อุดมราชนิเวศน์ มหาสถาน อมรพิมาน อวตารสถิต สักกะทัตติยะ วิษณุกรรมประสิทธิ์ (*Eņģeļu pilsēta, lielā pilsēta, pilsēta - mūžīgais dārgums, Indras neieņemamā pilsēta, lieliskā pasaules galvaspilsēta, apdāvināta ar deviņiem dārgakmeņiem, laimīgā pilsēta, pārpilnībā slīgstošā grandiozā Karaļa pils, kas atgādina dievišķo mītni, kur valda iemiesojies dievs, pilsēta, kuru dāvinājis Indra un uzcēlis Višnukarms*) un tas ierakstīts Ginesa rekordu grāmatā kā visgarākais pilsētas nosaukums.

Viena no dinamiskākajām Dienvidaustrumāzijas pilsētām. Populārs tūrisma centrs.

Pilsētā tiek radīts 43% no visas valsts IKP.

## Vēsture

Bankgkoka bija mazs ciematiņš ar nosaukumu Bangmakoka (*Bang Makok*), līdz 1767. gadā birmieši nopostīja seno Siāmas galvaspilsētu Ajutaju (*Ayutthaya*), un galvaspilsēta tika pārcelta uz Tonburi (*Thonburi*, tagad Bangkokas daļa). 1782. gadā Siāmas karalis Buda Jodfa Čulaloke (*Buddha Yodfa Chulaloke*) upes krastā uzcēla karaļa pili un nosauca pilsētu par Krungtepu (tulkojumā *Eņģeļu pilsēta*, taizemieši par Bangkoku sauc tikai vienu pilsētas daļu).

## Cilvēki

Bangkoka
Bangkokā dzimuši:

* Princs Bira (*Prince Bira*) (1914-1985) - Formula 1 pilots
* Čulalongkorns (พระบาทสมเด็จพระจุลจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Chulalongkorn*) (1853-1910) - Siāmas karalis
* Mongkuts (พระบาทสมเด็จพระจอมเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Mongkut*) (1804-1868) - Siāmas karalis
* Pradžadipoks (พระบาทสมเด็จพระปกเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Prajadhipok*) (1893-1941) - Siāmas karalis
* Sirikita (สมเด็จพระนางเจ้าสิริกิติ์ พระบรมราชินีนาถ, *Sirikit*) (1932-) - Taizemes karaliene
* Paradorns Šričafans (ภราดร ศรีชาพันธุ์, *Paradorn Srichaphan*) (1979-) - tenisists
* Vadživaruds (พระบาทสมเด็จพระมงกุฎเกล้าเจ้าอยู่หัว, *Vajiravudh*) (1881-1925) - Siāmas karalis

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bangkoka.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Mājaslapa (angliski)
# Čennai

| Čennai  |
| --- |
| pilsēta |
| *Chennai*, சென்னை |
|  |
|  |
| ČennaiRādīt kartē "Indija"ČennaiRādīt kartē "Tamilnāda" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Indija |
| Štats |
Tamilnāda |
| Dibināta |
1639. gadā |
| Platība |
|  • Kopējā |
181,06 km2 |
| Augstums |
6 m |
| Iedzīvotāji
(2024) |
|  • kopā |
6 599 000 |
|  • blīvums |
39 147,2/km² |
| Laika josla |
IST (UTC+5:30) |
| Mājaslapa | www.chennaicorporation.com |
|  **Čennai Vikikrātuvē** |

**Čennai** jeb **Čenaja** (angļu: *Chennai*, tamilu: சென்னை), līdz 1996. gadam šo pilsētu sauca par **Madrasu**, ir pilsēta Indijas dienvidaustrumos Bengālijas līča krastā. Tamilnādas štata galvaspilsēta.

Pilsēta slavena ar savu kultūru un tempļiem. Ekonomikā tā ir Indijas lielākais autobūves centrs (šeit ir arī tanku ražotne) un IT rūpniecības centrs. Pilsēta cieš no ūdens trūkuma. Populārākais sporta veids pilsētā — krikets.

## Vēsture

Čennai apkārtni no I gadsimta pārvaldīja dažādas Dienvidindijas dinastijas — Pallavas, Čolas, Pandjas. Mailapora (*Mylapore*, tagad Čennai daļa) bija galvenā Pallavu valsts osta.

1522. gadā ieradās portugāļi, ierīkojot ostu un nosauca to par Santomē (*São Tomé*) — Svētā Toma vārdā, kurš, kā leģenda vēsta, šeit sludināja starp 52. un 70. gadu. Vēlāk reģions nokļuva nīderlandiešu rokās, kuri 1612. gadā apmetās uz ziemeļiem no mūsdienu Čennai.

1639. gada 22. augustā vietējais valdnieks atļāva Britu Austrumindijas kompānijai ierīkot apmetni, gadu vēlāk briti šeit uzcēla fortu. 1746. gadā pilsētu ieņēma franči, tomēr pēc miera līguma 1749. gadā tā tika atdota britiem. 18. gadsimta beigās briti bija pakļāvuši Madrasas apkārtējās teritorijas.

Britu valdīšanas gados Madrasa izauga par lielu metropoli. Pirmā pasaules kara laikā Madrasa bija vienīgā britu Indijas pilsēta, kurai uzbruka ienaidnieks — vācu vieglais kreiseris *SMS Emden* bombardēja pilsētas naftas bāzi.

Pēc neatkarības nodibināšanās 1947. gadā Madrasa kļuva par Madrasas štata (kopš 1969. gada — Tamilnādas) galvaspilsētu. 1996. gadā pilsēta tika pārsaukta no Madrasas par Čennai. Pilsēta un tās piekraste cieta 2004. gada cunami izraisītajos postījumos.

## Cilvēki

Čennai dzimuši:

* Višvanatans Anands (*Viswanathan Anand*, 1969) — šahists
* Pīts Bests (*Pete Best*, 1941) — mūziķis
* Mahešs Bupati (*Mahesh Bhupathi*, 1974) — tenisists
* Engelberts Hamperdinks (*Engelbert Humperdinck*, 1936) — dziedātājs
* Narains Kartikejans (*Narain Karthikeyan*, 1977) — F1 pilots

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čennai.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# 2018. gada vasaras jaunatnes olimpiskās spēles[labot | labot pirmkodu]

| 2018. gada Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles |
| --- |
|  |
| Vieta |  Buenosairesa, Argentīna |
| Dalībvalsts |
206 |
| Disciplīnas |
241 (32 sporta veidos) |
| Atklāšanas ceremonija |
6. oktobris |
| Noslēguma ceremonija |
18. oktobris |

**2018. gada Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles** bija trešās Vasaras Jaunatnes olimpiskās spēles. Tās notika Buenosairesā, Argentīnā, no 2018. gada 6. līdz 18. oktobrim.

Buenosairesa par Vasaras Jaunatnes olimpisko spēļu norises vietu tika nosaukta 2011. gada 4. jūlijā Starptautiskās Olimpiskās komitejas sesijā. Kopā ar Buenosairesu pusfinālā iekļuva arī Medeljina un Glāzgova.

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski) (spāņu) (franciski)
# Divkauja

Ežēna Delakruā 1824. gada glezna „Bruņinieku divkauja”
**Divkauja** jeb **duelis** (no franču: *duel*, kas savukārt no latīņu: *duellum* — 'kauja divatā') ir sadursme starp diviem cilvēkiem, kuras dalībnieki cīnās par savu godu, lai atriebtos, atbildei uz apvainojumu vai citu nodomu vadīti. Mūsdienās šis termins tiek attiecināts arī uz gaisa kauju starp diviem iznīcinātāju pilotiem. Divkaujās abiem cilvēkiem ir vienāds apbruņojums.
# Airēšanas slaloms

**Airēšanas slaloms** ir sporta veids, kurā ar speciālu laivu paredzēts manevrēt starp virs trases iekārtiem *vārtiem*, finišā nonākot iespējami īsākā laika posmā.
Airēšanas slaloma pirmssākumi meklējami Šveices gludajos ūdeņos, 1933. gadā. Taču jau drīz mierīgos apstākļus nomainīja pret straujākiem un agresīvākiem ūdeņiem. Pirmais Airēšanas slaloma Pasaules čempionāts tika aizvadīts 1949. gadā, Ženēvā, jau Starptautiskās Kanoe Federācijas (*International Canoe Federation*) aizbildniecībā. Līdz pat 1999. gadam šis pasākums notika divreiz gadā.
Airēšanas slaloms ir iekļauts vasaras olimpisko spēļu disciplīnu sarakstā.

## Noteikumi

Augsburga Vācijā
* Airēšanas slaloms sevī ietver vārtu kombinācijas pareizu caurbraukšanu pie ieslēgta hronometra.
* Trases vārtu skaits un garums variē, ar attiecīgi ne vairāk kā 25 vārtiem 300 metru garā trasē.
* Trasi veido numurētu vārtu kombinācija, no kuriem daļai cauri jāizbrauc straumes plūšanas virzienā, daļai — pret to. Katri no vārtiem sportistam ir pārbaudījums spējai gana ātri novērtēt situāciju, lai saprastu, kur viņš atrodas, kur doties tālāk, un kā to straumē izdarīt visizdevīgākajā trajektorijā, saglabājot gan ātrumu, gan līdzsvaru.
* Vārtu caurbraukšanas virzienu nosaka to krāsa. Sarkana krāsa apzīmē pret straumi braucamus vārtus, zaļa — pa straumi.
* Katrā trase jābūt, minimums, sešiem pret straumi braucamiem vārtiem.
* Vārtu kombinācijas veidotājam, savu darbu veicot, ir jādomā pie tā, kā vislabāk izmantot esošo straumi un tās īpatnības, tāpēc nav divu vienādu sacensību trašu.
* Trasi ir paredzēts veidot tā, lai ātrākie atlēti tajā pavadītu starp 90 un 110 sekundēm.
* Ja vārti tiek fiziski aizskarti, sportista trasē pavadītajam laikam tiek pieskaitītas divas sekundes par katru pieskāriena reizi, ja tie netiek izbraukti (vai tiek izbraukti nepareizā virzienā), par katriem šādiem vārtiem pieskaita 50 sekundes.
* Starptautiskās sacensībās ir jābūt kvalifikācijai, pēc kuras finālā paredzēts iekļūt 10 spēcīgākajiem sportistiem.
* Sportisti tiek iedalīti piecās laivu klasēs — K1W (W — sievietes), K1M (M — vīrieši), C1W, C1M. Vīriešiem ir atļauts startēt arī C2M (divvietīgs kanoe).
* Šobrīd olimpisko programmu sastāda K1M, K1W, C1M un C2M.
* Kajaks no kanoe atšķiras ar aira lāpstiņu skaitu (kajakam ir airis ar divām lāpstiņām, kanoe — ar vienu) un sportista novietojumu laivā (kajakā airētājs ir sēdus pozā, ar kājām taisni priekšā, kanoe airētāja ceļgali ir saliekti un kāju apakšdaļa ir nolocīta zem kāju augšdaļas, sportists ir piesaitēts laivai).

## Laivu specifikācijas

| Laivas veids | Garums | Platums | Svars |
| --- | --- | --- | --- |
| K1 (vienvietīgs kajaks) | 3,50 m | 0,60 m | 8 kg |
| C1 (vienvietīgs kanoe) | 3,50 m | 0,60 m | 8 kg |
| C2 (divvietīgs kanoe) | 4,10 m | 0,75 m | 13 kg |

Svēršanas procesa laikā liekais ūdens no laivas tiek izliets.

Laivas galu horizontālā rādiusa minimums - 2 cm.

Laivas galu vertikālā rādiusa minimums - 1 cm.

## Atsauces
# Galda teniss

**Galda teniss** jeb **pingpongs** (šis vārds ir reģistrēta preču zīme) ir viens no populārākajiem sporta veidiem pasaulē , kā arī jaunākais no pasaulē pazīstamākajiem sporta veidiem. Šajā sporta veidā divi vai četri spēlētāji sit vieglu bumbiņu turp un atpakaļ, izmantojot galda tenisa lāpstiņas. Spēle notiek uz cieta galda, ko pārdala tīkls. Spēle tiek uzsākta ar servi.

## Vispārīgs apraksts

Spēle notiek uz taisnstūrveida (2,74 m x 1,52 m) galda ar cietu virsmu, kas parasti ir nokrāsota zaļā vai tumši zilā krāsā. Galdu uz pusēm sadala 15,25 cm augsts tīkls, kas ir paralēls galda īsākajai malai un turpinās vēl 15,25 cm aiz galda malas katrā pusē. Spēlei izmanto galda tenisa raketes, kuru platums parasti ir apmēram 15 cm, kaut gan spēles noteikumos konkrēts atļautais izmērs nav norādīts. Tās izgatavo no finiera, kam abās pusēs pielīmēta gumija. Bumbiņas diametrs ir 40 mm, tā izgatavota no celuloīda, tāpēc ir cieta un ļoti viegla. Spēles temps ir ļoti ātrs, un sportistiem vajadzīga laba reakcija. Augstas klases spēlētāji prot bumbiņu sitot iegriezt, padarot tās atlēcienu no galda virsmas grūtāk prognozējamu. Seta uzvarētājs parasti ir tas, kurš pirmais gūst 11 punktus (līdz 2001. gadam, kad tika mainīti starptautiskie noteikumi, bija jāgūst 21 punkts — nereti vēl joprojām šādi tiek spēlēts). Visas starptautiskās spēles, kas tiek organizētas ITTF paspārnē, risinās līdz 11 gūtiem punktiem katrā setā; priekšsacīkstes notiek līdz 3 uzvarētiem setiem, nozīmīgākās spēles — līdz četriem.

## Daži fakti

* Galda teniss pirmo reizi olimpisko spēļu programmā tika iekļauts 1988. gadā.
* 20. gadsimta 70. gados ASV galda tenisisti tika uzaicināti piedalīties turnīrā Ķīnā. Šis notikums iezīmēja "atkusni" abu valstu attiecībās, un vēlāk Ķīnu apmeklēja arī ASV prezidents Ričards Niksons.
* 1936. gadā pasaules čempionātā Prāgā diviem aizsardzības tipa spēlētājiem bija vajadzīga vairāk nekā stunda, lai gūtu vienu punktu.
* No 1930. līdz 1950. gadam galda teniss PSRS bija aizliegts, jo atbildīgās amatpersonas uzskatīja, ka šis sporta veids ir bīstams cilvēku acīm.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Galda teniss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Starptautiskā Galda tenisa Federācija (ITTF)
* ITTF galda tenisa muzejs
* Saites ar dažādiem spēlei veltītiem interneta resursiem
* Latvijas Galda tenisa federācija
# Korejas trīs karaļvalstis

Trīs karaļvalstis 5. gadsimta beigās
**Korejas trīs karaļvalstis** ir Kogurjo, Pekče un Silla, kas starp 1. gs. p.m.ē un 7. gs m.ē valdīja Korejas pussalā. Šajā periodā Korejā eksistēja arī citas karaļvalstis, taču tās nebija tik nozīmīgas.

Šis periods Korejas vēsturē sākās 57. gadā p.m.ē, kad Saro karaļvalsts (vēlāk Silla) pussalas dienvidaustrumos ieguva autonomiju no Haņu dinastijas Ķīnas. Ziemeļos, līdz pat Jalu upei dienvidos, 37. gadā p.m.ē. no Ķīnas neatkarību ieguva Gogurjeo. 18. gadā p.m.ē. divi Gogurjeo prinči pameta Gogurjeo un pussalas dienvidrietumos nodibināja Bekdže.

## Ārējās saites

* Three Kingdoms Period - World History Encyclopedia
* Korea's Three Kingdoms