Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Jošihiko Noda[labot | labot pirmkodu]

| **Jošihiko NodaYoshihiko Noda* 野田 佳彦 |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Japānas premjerministrs |
|  |
| **Amatā** 2011. gada 2. septembris — 2012. gada 26. decembris |
| Priekštecis |
Naoto Kans |
| Pēctecis |
Šindzo Abe |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1957. gada 20. maijā  Funabaši, Japāna |
| Politiskā partija |
Japānas Demokrātiskā partija |

**Jošihiko Noda** (japāņu: 野田 佳彦, *Yoshihiko Noda*; dzimis 1957. gada 20. maijā Funabaši, Japānā) ir japāņu politiķis, bijušais Japānas premjerministrs. 2011. gada septembrī, būdams valsts finanšu ministrs, J. Noda tika ievēlēts par Japānas Demokrātiskās partijas līderi. Izglītību ieguvis Vasedas universitātē.

Laika posmā no 2010. gada 8. jūnija līdz 2011. gada 2. septembrim viņš pildīja Finanšu ministra amata pienākumus, šajā amatā viņš nomainīja Naoto Kanu.

2011. gada augusta beigās tobrīdējais Japānas premjerministrs N. Kans atkāpās. 2011. gada 2. septembrī šajā amatā tika apstiprināts J. Noda. Noda amatā noturējās līdz 2012. gada decembrim, kad viņu nomainīja Šindzo Abe.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa (japāniski)
# UCI Continental Circuits

UCI Continental Circuits ir šosejas riteņbraukšanas sacensības, kuras organizē Starptautiskā Riteņbraukšanas savienība (UCI). Sacensības notiek piecos reģionos (Eiropa, Āfrika, Okeānija, Āzija un Amerika) un pēc savas nozīmības ir zemākas par UCI Pasaules tūri. Gan UCI Pasaules tūre, gan šīs sacensības sastāv no vairākām sacensībām, kurās regulāri sacenšas dažādas riteņbraukšanas komandas. UCI radīja *Continental Circuits*, lai popularizētu riteņbraukšanas sacensības ārpus Eiropas, kas ir nozīmīgākais riteņbraukšanas centrs un kur notiek visas trīs Lielās tūres.

## Ārējās saites

* UCI Africa Tour Arhivēts 2008. gada 8. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* UCI America Tour Arhivēts 2008. gada 6. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* UCI Asia Tour Arhivēts 2008. gada 20. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* UCI Europe Tour Arhivēts 2008. gada 4. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* UCI Oceania Tour Arhivēts 2008. gada 6. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē.
* UCi skaidrojums par sacensībām Arhivēts 2006. gada 9. septembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Plašāks skaidrojums Arhivēts 2006. gada 3. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Cunejasu Mijamoto

Cunejasu Mijamoto | Personas dati |
| --- |
| Dzimis | 1977. gada 7. februārī |
| Dzimšanas vieta |  Osaka, Japāna |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Aizsargs |
| Profesionālie klubi |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 1995–2006 |  Gamba Osaka |  |  |
| 2007–2008 |  Red Bull Salzburg |  |  |
| 2009–2011 |  Vissel Kobe |  |  |
| Nacionālā izlase |
| 2000–2006 |  Japāna | 71 | (3) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Cunejasu Mijamoto** (japāņu: 宮本 恒靖; dzimis 1977. gada 7. februārī) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|  Japāna |
| --- |
| Gads | Spēles | Vārti |
| 2000 | 2 | 0 |
| 2001 | 3 | 0 |
| 2002 | 11 | 0 |
| 2003 | 10 | 0 |
| 2004 | 19 | 2 |
| 2005 | 15 | 1 |
| 2006 | 11 | 0 |
| Kopā | 71 | 3 |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Cunejasu Mijamoto.

* *Olympedia* profils (angliski)
* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerway* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
* Japan National Football Team Database
# Dienvidaustrumāzija[labot | labot pirmkodu]

Dienvidaustrumāzija|  |
| Platība |
4 545 792 km2 |
| Iedzīvotāji |
aptuveni 675 mlj |
| Valstis |
11 |

**Dienvidaustrumāzija** ir Āzijas daļa uz dienvidiem no Ķīnas un uz austrumiem no Indijas. Tās turpinājums uz dienvidiem ir salu virkne, kas nošķir Kluso un Indijas okeānu. Šis reģions ir pazīstams ar to, ka tajā ir diezgan liela seismiskā aktivitāte un tur sastopami daudz vulkāni. Dienvidaustrumāzijā ir 11 neatkarīgas valstis, kurās kopā dzīvo 672 miljoni cilvēku (2021). Šim apgabalam ir ļoti bagāta, daudzveidīga un savdabīga kultūra. Pēdējās desmitgadēs vairākās valstīs strauji augoša ekonomika. Dienvidaustrumāzijas valstīs piekopj vairākas reliģijas, vairums iedzīvotāju kontinentālajā daļa ir budisti. 20. gadsimtā Dienvidaustrumāzijas tautas plosījuši un postījuši kari, kuri vietām vēl turpinās.

## Klimats

Reģiona klimats ir atkarīgs no subekvatoriālās un ekvatoriālās klimata joslām. Reģionā dominē mitras vasaras un sausas ziemas, jo vasara nāk no ekvatora puses, un ziema nāk no tropu gaisa masām. Uz salām ir karsts un mitrs visu gadu, tāpēc ka tās atrodas uz ekvatoriālās klimata joslas. Reģionā dominē vasaras un ziemas musoni. Vasaras musoni vairāk pūš uz kontinentu un atnes daudz nokrišņu un plūdus. Ziemas musoni pūš pretēji - no kontinenta uz salām.

## Ģeogrāfija

Dienvidaustrumāzijas politiskā karteDienvidaustrumāzijas valstis ir izvietojušās uz Indoķīnas pussalas un Malajas arhipelāga. Uz Indoķīnas pussalas atrodas Vjetnama, Laosa, Kambodža, Taizeme un Mjanma. Malaizija atrodas gan uz Indoķīnas pussalas (Malakas pussala), gan Malajas arhipelāgā. Singapūra atrodas zem Malakas pussalas. No tās to atdala Johoras šaurums. Filipīnas, Bruneja, Austrumtimora un lielākā daļa Indonēzijas atrodas Malajas arhipelāgā. Arhipelāgā ietilpst arī vairāk kā divdesmit pieci tūkstoši salu, lielākās no tām ir Kalimantāna, Sumatra un Sulavesi.

### Ietilpstošās valstis

* Austrumtimora
* Bruneja
* Filipīnas
* Indonēzija
* Kambodža
* Laosa
* Malaizija
* Mjanma
* Singapūra
* Taizeme
* Vjetnama

## Iedzīvotāji

Dienvidaustrumāzijas iedzīvotājus var iedalīt vairākās galvenajās etnolingvistiskajās grupās, tostarp:

* Austronēzieši – dominējoši Filipīnās, Indonēzijā, Malaizijā un daļēji Austrumtimorā.
* Taieši-kadaji – galvenokārt Taizemē un Laosā.
* Monhmeri jeb Austroazieši – ietver hmerus (Kambodža), monus un vjetnamiešus.
* Birmieši (bamaru tauta) – galvenā etniskā grupa Mjanmā.

* Ķīniešu minoritātes – ievērojamas kopienas dzīvo Singapūrā, Malaizijā, Taizemē un Indonēzijā.

Daudzās valstīs dzīvo arī vietējās (autohtonas) cilšu grupas, piemēram, dajakieši un toradži Indonēzijas salās, vai hmongi un Aka kalnos Laosas, Vjetnamas un Taizemes pierobežās.

Reģiona demogrāfija ir dinamiska, ar augstu urbanizācijas līmeni, īpaši Singapūrā, Kualalumpurā, Džakartā un Bangkokā. Vienlaikus pastāv liels lauku iedzīvotāju īpatsvars, īpaši Laosā, Mjanmā un Austrumtimorā.

Migrācija (iekšējā un starptautiskā) būtiski ietekmē iedzīvotāju struktūru, īpaši darba spēka migrācija no Mjanmas, Laosas un Kambodžas uz Taizemi un Singapūru.

## Atsauces
# Centrālamerika[labot | labot pirmkodu]

Centrālamerikas atrašanās vieta pasaulē
**Centrālamerika** ir Amerikas vidusdaļas reģions, kurš atrodas Ziemeļamerikas dienvidos un aizņem 523 000 km2 lielu platību.

Centrālamerika ir šaurs sauszemes tilts, kas stiepjas starp Kluso okeānu rietumos un Karību jūru austrumos. Reģions ir ļoti kalnains, ar vairākiem aktīviem vulkāniem, kā arī plašiem lietus mežiem, upēm un ezeriem. Centrālamerika atrodas tropu klimatiskajā joslā, kas nodrošina augstu mitruma līmeni un bagātu bioloģisko daudzveidību. Tā savieno Ziemeļameriku ar Dienvidameriku.

## Centrālamerikas valstis

Centrālamerikā pavisam atrodas septiņas valstis:

* Beliza
* Kostarika
* Salvadora
* Gvatemala
* Hondurasa
* Nikaragva
* Panama

Galvenā valoda ir spāņu, bet Belizā oficiālā valoda ir angļu. Daudzās vietās lieto arī vietējās indiāņu valodās.

## Vēsture

Centrālamerikas Republikas karte (1844)
Reģionā dzīvoja vairākas civilizācijas, piemēram, maiji, kuri izstrādāja sarežģītas pilsētas, rakstības sistēmas un kalendārus.

16. gadsimtā reģionā ieradās spāņu iekarotāji, kas izveidoja kolonijas un ieviesa jaunas politiskās un sociālās struktūras.

No 1609. gada līdz 1821. gadam lielāko daļu Centrālamerikas pārvaldīja Gvatemalas ģenerālkapteinis Jaunspānijas vicekaraļa padotībā. Kad 1821. gadā Jaunspānija pasludināja neatkarību no Spānijas Karalistes, tagadējās Gvatemalas, Hondurasas, Salvadoras, Nikaragvas un Kostarikas teritoriju pievienoja Pirmajai Meksikas Impērijai, bet jau 1823. gadā Apvienotās Centrālamerikas provinces pasludināja neatkarību ar Gvatemalas pilsētu kā galvaspilsētu. Drīz to pārdēvēja par Centrālamerikas Federatīvo Republiku (*República federal de Centro-américa*), kuras galvaspilsēta no 1834. līdz 1838. gadam bija Sansalvadora.

19. gadsimtā Centrālamerikas valstis izcīnīja neatkarību no Spānijas un sāka veidot savas nacionālās identitātes: 1838. gadā Nikaragva, Hondurasa un Kostarika, bet 1839. gadā arī Gvatemala deklarēja neatkarību, kas izraisīja pilsoņu karu ar Salvadoras valdību līdz 1841. gadam.

Panama atdalījās no Kolumbijas 1903. gadā, bet Britu Hondurasa ieguva neatkarību tikai 1981. gadā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Centrālamerika.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Zinātniskās fantastikas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Boulings[labot | labot pirmkodu]

Spēlētājs met boulinga bumbu ķegļu virzienā.
**Boulings** (no angļu: *bowling* — 'ripināšana') ir sporta veids, kurā spēlētājs ķegļu virzienā ripina vai met boulinga bumbu celiņā. Spēlē uzvar tas spēlētājs, kurš gūst visvairāk punktu, ko var iegūt, nogāžot ķegļus. Ir dažādi punktu iegūšanas veidi, par kuriem ir atšķirīgs punktu skaits. Straiks tiek iegūts tad, kad ar pirmo bumbas metienu tiek nogāzti visi ķegļi, bet *spare* — kad ar otro bumbas metienu tiek nogāzti visi atlikušie ķegļi. Maksimālais iegūstamais punktu skaits ir 300, ko spēlētājs saņem veicot 12 straikus.

## Atsauces
# Beisbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| Beisbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs |
|  Beisbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs |
| Norises vieta | *Fukushima Azuma* beisbola stadions (atklāšanas spēle) Jokohamas stadions |
| Norises laiks | 2021. gada 28. jūlijs — 7. augusts |
| Disciplīnu skaits | 1 |
| Dalībnieki | 144 no 6 valstīm |
| Komandas | 6 |
| «2008 | 2028» |

**Beisbols 2020. gada vasaras olimpiskajās spēlēs** Tokijā norisinājās no 2021. gada 28. jūlija līdz 7. augustam.

## Medaļnieki

### Vīrieši

| Disciplīna | Zelts | Sudrabs | Bronza |
| --- | --- | --- | --- |
| Beisbols |  Japāna Kojo Aojagi Suguru Ivazaki Masato Morišita Hiromi Ito Jošinobu Jamamoto Masahiro Tanaka Jasuaki Jamasaki Rjodzi Kuribajaši Jūdai Ono Kodai Senga Kaima Taira Rjutaro Umeno Takuja Kai Tecuto Jamada Sosuke Genda Hideto Asamura Rjosuke Kikuči Hajato Sakamoto Munetaka Murakami Kensuke Kondo Juki Janagita Rjoja Kurihara Masataka Jošida Seija Suzuki |  ASV Šeins Bazs Entonijs Kārters Brandosn Diksons Entonijs Gose Edvīns Džeksons Scots Kazmirs Niks Martiness Skots Makgo Deivids Robertsons Džo Raiens Raiders Raiens Simeons Vūds Ričardsons Tims Federovics Marks Kolosvari Niks Alens Edijs Alvaress Tristons Kasass Tods Freizers Džeimijs Vestbruks Tailers Ostins Eriks Filia Patriks Kivlehans Džeks Lopezs Buba Stārlings |  Dominikāna Dārio Alvaress Gabriels Ariass Hairo Asensio Luiss Felipe Kastiljo Humbo Diass Huniors Garsija Džans Marinezs Kristofers Mersedess Denji Rejess Ramons Roso Angels Sančess Roldani Baldvins Čārlijs valerio Hosē Bautista Huans Fransisko Heisons Guzmans Ēriks Mehia Gustavo Nunjess Emilio Bonifacio Melijs Kabrera Johans Miesess Jefri Peress Hulio Rodrigess |
# Bezpeļņas organizācija[labot | labot pirmkodu]

**Bezpeļņas organizācija** ir bezpeļņas apkalpošanai, labdarībai, produkcijas ražošanai vai citiem mērķiem izveidota organizācija, kuras dalībnieku nolūks nav gūt peļņu.

Bezpeļņas organizācijas var darboties dažādās juridiskajās formās, piemēram, kā biedrības, nodibinājumi, sabiedriskā labuma organizācijas vai kooperatīvā sabiedrības ar ierobežotu peļņas sadales principu. Latvijā to darbību regulē vairāki normatīvie akti, tostarp Biedrību un nodibinājumu likums.

Atšķirībā no komercsabiedrībām, bezpeļņas organizācijām iegūtie ienākumi tiek novirzīti organizācijas darbības nodrošināšanai, projektu īstenošanai vai sabiedriskā labuma aktivitātēm. Tās var finansēt savu darbību no ziedojumiem, biedru naudām, grantiem, valsts vai pašvaldību atbalsta, kā arī no saimnieciskās darbības, ja tā kalpo organizācijas mērķu sasniegšanai.

Daudzas bezpeļņas organizācijas darbojas tādās jomās kā sociālā palīdzība, cilvēktiesību aizsardzība, dzīvnieku aizsardzība, veselības aprūpe, izglītība un kultūra. Starptautiski pazīstami piemēri ir Starptautiskais Sarkanais Krusts un *Greenpeace*.

## Vēsture

Bezpeļņas organizāciju pirmsākumi saistāmi ar labdarības, reliģisko kopienu un savstarpējās palīdzības tradīcijām. Jau senajās sabiedrībās pastāvēja organizētas palīdzības formas nabadzīgajiem, slimajiem un ceļotājiem.

Viduslaikos Eiropā nozīmīgu lomu spēlēja baznīcas institūcijas, klosteri, hospitāļi un brālības, kas sniedza sociālo palīdzību, uzturēja skolas un slimnīcas. Vēlāk, attīstoties pilsētām un pilsoniskajai sabiedrībai, radās dažādas biedrības, profesionālās apvienības un labdarības fondi.

19. un 20. gadsimtā bezpeļņas organizācijas kļuva par nozīmīgu pilsoniskās sabiedrības daļu. Tās iesaistījās izglītības, veselības aprūpes, sociālās palīdzības, cilvēktiesību un vides aizsardzības jautājumos. Šajā laikā daudzās valstīs tika izveidots tiesiskais regulējums biedrību, fondu un citu nekomerciālu organizāciju darbībai.

Latvijā sabiedrisko organizāciju attīstība bija cieši saistīta ar nacionālās atmodas kustību, kultūras biedrībām, izglītības organizācijām un savstarpējās palīdzības biedrībām. Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas bezpeļņas sektors attīstījās kā daļa no demokrātiskas pilsoniskās sabiedrības, īpaši biedrību, nodibinājumu un sabiedriskā labuma organizāciju formā.
# Oda Nobunaga[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Oda Nobunaga 織田 信長 |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1534. gada 23. jūnijā Nagoja |
| Miris | 1582. gada 21. jūnijā (47 gadi) Kioto |
| Tautība | japānis |
| Nodarbošanās | daimjo, militārais līderis |
| Paraksts |  |

 |

**Oda Nobunaga** (japāņu: 織田 信長, izrunā: /oda nobɯ(ꜜ)naɡa/; dzimis 1534. gada 23. jūnijā, miris 1582. gada 21. jūnijā) bija japāņu daimjo un viena no nozīmīgākajām personām Sengoku periodā. Viņš tiek uzskatīts par pirmo cilvēku, kurš apvienoja japāņu samuraju klanus vienā valstiskā veidojumā. Oda Nobunaga tiek likts līdzās Tojotomi Hidejosi un Tokugavam Iejasu, kurus uzskata par mūsdienu Japānas izveidotājiem. Oda Nobunaga vadīja spēcīgo Odu klanu pret citiem klaniem. Līdz 1580. gada bija iekarojis un pakļāvis lielāko daļu no Honsju salas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Oda Nobunaga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
# 1964. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu tabula[labot | labot pirmkodu]

Šī ir **1964. gada vasaras olimpisko spēļu medaļu sadalījuma tabula**.

## Medaļu tabula

| Vieta | Valsts | 1 Zelts | 2 Sudrabs | 3 Bronza | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 |  ASV | 36 | 26 | 28 | 90 |
| 2 |  Padomju Savienība | 30 | 31 | 35 | 96 |
| 3 |  Japāna | 16 | 5 | 8 | 29 |
| 4 |  Vācijas apvienotā komanda | 10 | 22 | 18 | 50 |
| 5 |  Itālija | 10 | 10 | 7 | 27 |
| 6 |  Ungārija | 10 | 7 | 5 | 22 |
| 7 |  Polija | 7 | 6 | 10 | 23 |
| 8 |  Austrālija | 6 | 2 | 10 | 18 |
| 9 |  Čehoslovākija | 5 | 6 | 3 | 14 |
| 10 |  Lielbritānija | 4 | 12 | 2 | 18 |
| 11 |  Bulgārija | 3 | 5 | 2 | 10 |
| 12 |  Somija | 3 | 0 | 2 | 5 |
| 12 |  Jaunzēlande | 3 | 0 | 2 | 5 |
| 14 |  Rumānija | 2 | 4 | 6 | 12 |
| 15 |  Nīderlande | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 16 |  Turcija | 2 | 3 | 1 | 6 |
| 17 |  Zviedrija | 2 | 2 | 4 | 8 |
| 18 |  Dānija | 2 | 1 | 3 | 6 |
| 19 |  Dienvidslāvija | 2 | 1 | 2 | 5 |
| 20 |  Beļģija | 2 | 0 | 1 | 3 |
| 21 |  Francija | 1 | 8 | 6 | 15 |
| 22 |  Kanāda | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 22 |  Šveice | 1 | 2 | 1 | 4 |
| 24 |  Bahamas | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 24 |  Etiopija | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 24 |  Indija | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 27 |  Dienvidkoreja | 0 | 2 | 1 | 3 |
| 28 |  Trinidāda un Tobāgo | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 29 |  Tunisija | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 30 |  Argentīna | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 30 |  Kuba | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 30 |  Pakistāna | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 30 |  Filipīnas | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 34 |  Irāna | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 35 |  Brazīlija | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 35 |  Gana | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 35 |  Īrija | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 35 |  Kenija | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 35 |  Meksika | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 35 |  Nigērija | 0 | 0 | 1 | 1 |
| 35 |  Urugvaja | 0 | 0 | 1 | 1 |
| Kopā | 163 | 167 | 174 | 504 |

## Skatīt arī

* 1964. gada vasaras olimpiskās spēles

## Ārējās saites

* Tokija 1964
# Valsts īpašums[labot | labot pirmkodu]

**Valsts īpašums** ir īpašums, kas pieder valstij vai tās valdībai un kuru pārvalda valsts institūcijas. Tas ietver dažāda veida aktīvus, piemēram, zemes īpašumus, ēkas, infrastruktūras objektus, dabas resursus, uzņēmumus un citus īpašumus, kas tiek izmantoti sabiedrības interesēs.

## Veidi

### Nekustamais īpašums

Tas ietver zemes gabalus, ēkas, infrastruktūras objektus (piemēram, ceļus, tiltus, dzelzceļus) un citus fiziskos īpašumus.

### Dabas resursi

Valsts īpašumā var būt dabas resursi, piemēram, meži, minerāli, ūdens resursi un citi dabas resursi.

### Uzņēmumi un korporācijas

Valsts var būt pilnīgs vai daļējs īpašnieks uzņēmumos un korporācijās, kas darbojas dažādās nozarēs, piemēram, enerģētikā, transportā, telekomunikācijās un citur.

### Intelektuālais īpašums

Valsts var arī būt intelektuālā īpašuma, piemēram, patentu, preču zīmju, autortiesību un citu nemateriālo aktīvu īpašniece.

## Pārvaldība un izmantošana

Valsts īpašuma pārvaldība un izmantošana parasti tiek veikta, lai nodrošinātu sabiedrības labklājību un attīstību. Tas var ietvert:

* Sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu: Valsts īpašums bieži tiek izmantots, lai nodrošinātu sabiedrībai svarīgus pakalpojumus, piemēram, izglītību, veselības aprūpi, transportu un komunālos pakalpojumus.
* Ekonomisko attīstību: Valsts īpašumi un resursi tiek izmantoti, lai veicinātu ekonomisko attīstību, radītu darba vietas un stimulētu investīcijas.
* Dabas resursu aizsardzību: Valsts īpašumā esošie dabas resursi tiek pārvaldīti un aizsargāti, lai nodrošinātu ilgtspējīgu izmantošanu un saglabāšanu nākamajām paaudzēm.
* Infrastruktūras attīstību: Valsts īpašums tiek izmantots, lai attīstītu un uzturētu svarīgu infrastruktūru, kas ir būtiska sabiedrības funkcionēšanai un ekonomiskajai attīstībai.

## Ārējās saites

* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
# Rāvalpindi

| Rāvalpindi  |
| --- |
| pilsēta |
| راولپنڈی |
|  |
|  |
| RāvalpindiRādīt kartē "Pakistāna"RāvalpindiRādīt kartē "Pendžābas province" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Pakistāna |
| Province |
Pendžāba |
| Pirmoreiz minēta |
11. gadsimts |
| Platība |
|  • Kopējā |
479 km2 |
| Augstums |
508 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
3 357 612 |
|  • blīvums |
7 009,6/km² |
| Laika josla |
PST (UTC+5) |
| Pasta kods | 46000 |
| Tālruņu kods |
051 |
| Mājaslapa | www.rda.gop.pk |
|  **Rāvalpindi Vikikrātuvē** |

**Rāvalpindi** (urdu: راولپنڈی, angļu: *Rawalpindi*) ir pilsēta Pakistānas ziemeļu daļā Pothohara plato uz dievidrietumiem no Islāmābādas. 20. gadsimta sešdesmitajos gados, Islāmābādas celtniecības laikā, Rāvalpindi bija Pakistānas galvaspilsēta. Islāmābādas starptautiskā lidosta faktiski atrodas Rāvalpindi. Pilsētā atrodas Pakistānas armijas galvenais štābs, kā arī Ajūba nacionālais parks.

## Vēsture

Arheoloģiskie izrakumi liecina, ka Rāvalpindi vieta ir apdzīvota vismaz 3000 gadus. Šeit bija pilsēta — Taksilas vienaudze, tomēr mazāk pazīstama. Domājams, ka šo pilsētu izpostīja huņņi. 1493. gadā pilsētu atjaunoja gakāru (*gakhar*) valdnieks Džandahans (*Jhanda Khan*). Pilsēta atradās gakāru pakļautībā līdz 1765. gadā tos sakāva sikhi. 1849. gadā Rāvalpindi ieņēma briti. Britu varas gados Rāvalpindi atradās lielākais britu armijas garnizons visā Britu Indijā. 1951. gada 16. oktobrī Rāvalpindi tika nogalināts pirmais Pakistānas premjerministrs Liakats Alihans (*Liaquat Ali Khan*).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Rāvalpindi.

* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Armēnijas karogs[labot | labot pirmkodu]

Armēnijas karogs|  |
|  |
| Lietošana | Nacionālais karogs  |
| Proporcijas | 1:2 |
| Apstiprināts | 1990. gada 24. augustā |
| Apraksts | Horizontāli trīs krāsas: sarkans, zils un oranžs |

**Armēnijas karogs** (pazīstams armēņu valodā kā եռագույն, *Erraguyn*) sastāv no trim horizontālām joslām ar vienādu platumu. Augšējā josla ir sarkana, vidū ir zila, bet apakšā oranža josla. Armēņu karogs ir pieņemts par nacionālo karogu 1990. gada 24. augustā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Armēnijas karogs.
# Prizrena[labot | labot pirmkodu]

| Prizrena  |
| --- |
| pilsēta |
| *Prizreni* |
|  |
| Pilsētas centrs |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| PrizrenaRādīt kartē "Kosova"PrizrenaRādīt kartē "Serbija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts | **Ziemeļmaķedonija** |
| Reģions |
Prizrena |
| Platība |
|  • Kopējā |
626,86 km2 |
| Iedzīvotāji
(2024) |
|  • kopā |
147 428 |
|  • blīvums |
235,2/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa | prizren.rks-gov.net |
|  **Prizrena Vikikrātuvē** |

**Prizrena** (albāņu: *Prizreni*, serbu: *Призрен*) ir pilsēta Kosovā, 14. gadsimta Serbijas galvaspilsēta. Mūsdienās pilsētu apdzīvo galvenokārt albāņi. Ir bosniešu, turku un čigānu (romu) minoritātes.

## Vēsture

Pilsēta pazīstama no Bizantijas laikiem. 1019. gadā, sabrūkot Pirmajai Bulgāru valstij, bizantieši nodibināja bulgāru bīskapiju ar centru Prizrenā. 1072. gadā bulgāri sacēlās un Prizrenā tika kronēts Bulgārijas cars Petars III, tomēr jau 1073. gadā bizantieši sacelšanos apspieda.

1198. gadā Krusta karu laikā serbu valdnieks Stefans Nemanja ieņēma pilsētu, tomēr 1191. gadā atdeva to atpakaļ bizantiešiem. 1204. gadā to ieņēma bulgāri, bet 1208. gadā - serbu valdnieks Stefans II Nemanja iekaroja pilsētu.

Prizrena kļuva par serbu bīskapijas centru. Serbijas ietekmīgā valdnieka Stefana Dušana laikā 14. gadsimtā Prizrena bija galma rezidence un faktiskā valsts galvaspilsēta.

Osmaņu impērijas valdīšanas laikā Prizrena bija Rumēlijas provinces Kosovas vilajeta sandžaka centrs. Pilsētā pieauga musulmaņu un albāņu iedzīvotāju skaits.

19. gadsimta otrajā pusē Prizrena kļuva par albāņu kultūras un politisko centru. 1878. gadā šeit nodibinājās Prizrenas līga - pirmā albāņu politiskā organizācija, kura centās apvienot albāņu apdzīvotās zemes.

Pirmā Balkānu kara laikā Prizrenu ieņēma serbu karaspēks un tā tika iekļauta Serbijas valstī.

Pirmā pasaules kara laikā to ieņēma Austroungārija, bet Otrā pasaules kara laikā - Itālija un iekļāva to Albānijā. Pēc kara, kad Prizrena tika iekļauta Dienvidslāvijā, pilsēta kļuva par albāņu nacionālisma centru.

Kosovas kara laikā (1996-1999) vispirms no pilsētas tika padzīti albāņu iedzīvotāji un tika nodedzināta Prizrenas līgas māja, pēc kara tā nonāca ANO administratīvā (t.s. UNMIK) un NATO militārā (t.s. KFOR) pārziņā.
2004. gada nemieru laikā pilsētā tika nodedzinātas gandrīz visas serbu pareizticīgo baznīcas (arī UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā iekļautā Ljeviškas Dievmātes baznīca (*Богородица Љевишка*)).

## Sports

* KF Liria (futbola klubs).
* Përparim Thaçi stadions (ietilpība: 5000)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Prizrena.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)