Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Valters Dzenga

Valters Dzenga |  Dzenga 2016. gadā |
| Personas dati |
| Dzimis | 1960. gada 28. aprīlī |
| Dzimšanas vieta |  Milāna, Itālija |
| Augums | 188 cm |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Vārtsargs |
| Profesionālie klubi |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 1978—1994 |  Internazionale | 328 | (0) |
| 1978—1979 | →   Salernitana | 3 | (0) |
| 1979—1980 | →   Savona | 23 | (0) |
| 1980—1982 | →   Sambenedettese | 67 | (0) |
| 1994—1996 |  Sampdoria | 41 | (0) |
| 1996—1997 |  Padova | 21 | (0) |
| 1997—1999 |  New England Revolution | 47 | (0) |
| Kopā |  | **530** | **(0)** |
| Nacionālā izlase |
| 1984—1986 |  Itālijas U21 | 15 | (0) |
| 1987—1992 |  Itālija | 58 | (0) |
| Vadītās komandas |
| 1998—1999 |  New England Revolution |
| 2000—2001 |  Brera |
| 2002—2003 |  Naţional București |
| 2004—2005 |  Steaua București |
| 2005—2006 |  Red Star Belgrade |
| 2006 |  Gaziantepspor |
| 2007 |  Al Ain |
| 2007 |  Dinamo București |
| 2008—2009 |  Catania |
| 2009—2010 |  Palermo |
| 2010 |  Al Nassr |
| 2011—2013 |  Al-Nasr |
| 2013—2014 |  Al Jazira |
| 2015 |  Sampdoria |
| 2015—2016 |  Al-Shaab |
| 2016 |  Wolverhampton Wanderers |
| 2017—2018 |  Crotone |
| 2018—2019 |  Venezia |
| 2020 |  Cagliari |
| 2023—2024 |  Persita Tangerang (tehniskais direktors) |
| 2024 |  Emirates |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Valters Dzenga** (itāļu: *Walter Zenga*; dzimis 1960. gada 28. aprīlī) ir Itālijas futbola treneris un bijušais futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Itālijas futbola izlases dalībnieks.

Savu karjeras lielāko daļu pavadījis Itālijas komandā *Internazionale*. Tur viņš 1989. gadā kļuva par Itālijas A sērijas uzvarētāju, kā arī 1991. un 1994. gadā izcīnīja UEFA kausu. Savu karjeru noslēdzis MLS klubā *New England Revolution*. Trīs reizes savā karjerā Dzenga ieguva IFFHS gada labākā vārtsarga balvu.

Dzenga vairākus gadus bijis Itālijas futbola izlases pamatvārtsargs. Pārstāvējis izlasi 1986. un 1990. gada FIFA Pasaules kausā, 1988. gada Eiropas čempionātā, kā arī 1984. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Pēc karjeras beigām trenējis vairākus klubus ASV, Itālijā, Rumānijā, Serbijā, Turcijā, AAE, Saūda Arābijā un Anglijā.

## Sasniegumi

### Spēlētāja karjera

**Internazionale Itālijas A sērija: 1988—89
* Supercoppa Italiana: 1989
* UEFA kauss: 1991, 1994

**Individuālie sasniegumi IFFHS gada labākais vārtsargs: 1989, 1990, 1991
* UEFA gada labākais vārtsargs: 1990

### Trenera karjera

**Red Star Belgrade Serbijas Superlīga: 2005—06
* Serbijas kauss: 2005—06

## Ārējās saites

* *Olympedia* profils (angliski)
* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *WorldFootball* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
* MLS profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
# Gadsimts[labot | labot pirmkodu]

**Gadsimts** ir laika mērvienība, kas vienāds ar simts gadiem. Sākot ar mūsu ēru, gadsimti tiek numurēti un tie tiek nosaukti pēc kārtas skaitļa, piemēram, 20. gadsimts. Gadsimti pirms mūsu ēras arī tiek numurēti, bet tie tiek skaitīti pretējā virzienā.

Pēc Gregora kalendāra mūsu ērā 1. gadsimts sākās 1. gadā un beidzās 100. gadā. Savukārt 2. gadsimts sākās 101. gadā un beidzās 200. gadā, 201. gadā sākās 3. gadsimts utt. Attiecīgi 20. gadsimts sākās 1901. gadā un beidzās 2000. gadā, 21. gadsimts sākās 2001. gadā.

Lai noskaidrotu, kad sāksies *n*-tais gadsimts, simts ir jāpareizina ar *n* un no rezultāta jāatņem 99, t. i., 100 × *n* − 99.

## Skatīt arī

* Gadsimtu saraksts
# 6. gadsimts p.m.ē.[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Gadsimti:** | 7. gs. p.m.ē. - **6. gs. p.m.ē.** - 5. gs. p.m.ē. |
| **Dekādes:** |
590 • 580 • 570 • 560 • 550 540 • 530 • 520 • 510 • 500 |
| **Gadi:** | 599 0598 0597 0596 0595 0594 0593 0592 0591 0590 589 0588 0587 0586 0585 0584 0583 0582 0581 0580 579 0578 0577 0576 0575 0574 0573 0572 0571 0570 569 0568 0567 0566 0565 0564 0563 0562 0561 0560 559 0558 0557 0556 0555 0554 0553 0552 0551 0550 549 0548 0547 0546 0545 0544 0543 0542 0541 0540 539 0538 0537 0536 0535 0534 0533 0532 0531 0530 529 0528 0527 0526 0525 0524 0523 0522 0521 0520 519 0518 0517 0516 0515 0514 0513 0512 0511 0510 509 0508 0507 0506 0505 0504 0503 0502 0501 0500 |

Pasaules karte ap 600. gadu p.m.ē.
Pasaules karte ap 500. gadu p.m.ē.
**6. gadsimts p.m.ē.** ir laika periods, kas sākās 600. gadā p.m.ē. un beidzās 501. gadā p.m.ē.

## Notikumi

Šajā gadsimtā Pāņini Indijā apkopoja sanskrita gramatikas likumus, kas ir vecākie joprojām zināmie kādas valodas gramatikas likumi. Tuvajos Austrumos gadsimta pirmajā pusē dominēja Jaunbabilonijas impērija, kura radās jau iepriekšējā gadsimtā pēc sacelšanās pret Asīriju. 587. gadā p.m.ē. pēc tam, kad Nebukadnecars II iekaroja Jeruzalemi, beidza pastāvēt Jūdejas ķēniņvalsts. Babiloniešu valdīšana reģionā beidzās ap 540. gadiem p.m.ē., kad Kīrs Varenais dibināja Ahamenīdu impēriju (pazīstama arī kā Persiešu impērija).

Eiropā 6. gadsimtā p.m.ē. bija dzelzs laikmets. Senā Grieķijā tika likti pamati grieķu filozofijai, kuras uzplaukums bija 5. gadsimtā p.m.ē. Austrumeiropā un Centrāleiropā izplatīta bija Halštates kultūra, Ziemeļeiropā vēl bija bronzas laikmeta beigas. Francijas teritorijā no Centrāleiropas ienāca galli.

Senajā Indijā šajā gadsimtā radās budisms un džainisms, savukārt Amerikā bija olmeku civilizācijas noriets.

## Gadsimta celtnes

* Senās Persijas ķēniņa Kīra Lielā kaps
* Ibēru ķēniņa kaps
* Frīģiešu ķēniņa Midasa kaps
* Restaurētie Ištaras vārti

## Atsauces
# Džons Tailers[labot | labot pirmkodu]

| **Džons TailersJohn Tyler* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
10. ASV prezidents |
|  |
| **Amatā** 1841. gada 4. aprīlis — 1845. gada 4. marts |
| Priekštecis |
Viljams Herisons |
| Pēctecis |
Džeimss Polks |
|  |
|
9. ASV viceprezidents |
|  |
| **Amatā** 1841. gada 4. marts — 1841. gada 4. aprīlis |
| Prezidents |
Viljams Herisons |
| Priekštecis |
Ričards M. Džonsons |
| Pēctecis |
Džordžs Miflins Dalass |
|  |
|
ASV senators no Virdžīnijas |
|  |
| **Amatā** 1827. gada 4. marts — 1836. gada 29. februāris |
| Priekštecis |
Džons Rendolfs |
| Pēctecis |
Viljams Keibells Raivss |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1790. gada 29. martā  Čārlzsitijas apgabals, Virdžīnija, Amerikas Savienotās Valstis |
| Miršanas dati |
1862. gada 18. janvārī (71 gada vecumā)  Ričmonda, Virdžīnija, Amerikas Savienotās Valstis |
| Politiskā partija | * Demokrātiskā partija (1828–1834)
* Vigu partija (1834–1841)
 |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Letīcija Kristiāna Tailere (1. sieva), Džūlija Gārdinere Tailere (2. sieva) |
| Profesija |
jurists |
| Paraksts |  |

**Džons Tailers** (angļu: *John Tyler*; dzimis 1790. gada 29. martā, miris 1862. gada 18. janvārī) bija Amerikas Savienoto Valstu desmitais prezidents, pārstāvēja Vigu partiju. Kļuva par pirmo, kas prezidenta amatā stājās kā viceprezidents, jo iepriekšējais prezidents Viljams Herisons nomira mēnesi pēc kļūšanas par prezidentu. Tailera prezidentūras laikā Teksasa kļuva par ASV štatu. Viņa prezidentūru iedragāja asas cīņas ar Kongresu finanšu jautājumos. Viņa bērnu skaits ir lielākais no visiem ASV prezidentiem — astoņi no pirmās sievas Letīcijas un septiņi no otrās sievas Džūlijas.

## Biogrāfija

Džons Tailers dzimis 1790. gada 29. martā Čārlzsitijas apgabalā, Virdžīnijā. Dzīvoja Grīnvejas plantācijās (*Greenway Plantation*). Viņa vecāki bija angļi, kas bija atbraukuši uz Ziemeļameriku no Lielbritānijas Karalistes. Izglītību ieguva vietējā skolā un Vilhelma un Marijas koledžā, kuru absolvēja 1807. gadā. Sava tēva vadībā studējis tieslietas līdz 1809. gadam, kad kļuva par juristu.

1811. gadā Džons Tailers tika ievēlēts Virdžīnijas likumdošanas padomē. Britu—amerikāņu karā (1812. gadā) Džons Tailers dienēja vietējā zemessardzē, kas neiesaistījās karā. 1816. gadā Taileru ievēlēja ASV Pārstāvju palātā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džons Tailers.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Matēra

| Matēra  |
| --- |
| Pilsēta |
| *Matera* |
|  |
| Matēras vēsturiskais centrs |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Matēra |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Itālija |
| Reģions |  Bazilikata |
| Province |
Matēras province |
| Platība |
|  • Kopējā |
388 km2 |
| Augstums |
401 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
59 685 |
|  • blīvums |
154,7/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta kods | 75100 |
| Mājaslapa | www.comune.matera.it |
|  |
|
UNESCO Pasaules mantojuma objekts |
| *Oficiālais nosaukums: Matēras Sasi un alu baznīcas* |
| Tips |
Kultūra |
| Kritērijs |
iii, iv, v |
| Iekļauts |
1993. gads |
| Aizsardzības nr. |
670 |
| Valsts |  Itālija |
| Platība |
1016 ha |
|  |
|  **Matēra Vikikrātuvē** |

Matēra
**Matēra** (itāļu: *Matera*) ir pilsēta Itālijas dienvidaustrumu daļā, Bazilikatas reģionā, Matēras provincē. Pilsēta atrodas mazā upes straumes veidotā kanjonā, 461 kilometra attālumā no Itālijas galvaspilsētas Romas. Matēras provinces administratīvais centrs no 1663. līdz 1806. gadam bija Bazilikatas reģiona administratīvais centrs. Pilsēta vidēji atrodas 401 metru virs jūras līmeņa. Matēras kopējā platība ir 388 km², pēc 2012. gada datiem pilsētā dzīvo 60 023 iedzīvotāji.

Matēra ir plašāk pazīstama ar savu vēsturisko centru jeb Sasi, kuru 1993. gadā iekļāva UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Sasu mitekļi kopš senatnes līdz mūsdienām ierīkoti alās. PIlsētas vecā daļa atgādina seno Jeruzalemi, tāpēc šeit uzņemtas daudzas filmas pēc Bībeles motīviem, piemēram Mela Gibsona "Kristus ciešanas".

* Sasi skats
* Istaba alā
* Virtuve
* Alu baznīcas ārpuse

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Matēra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# 1111. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 11. gadsimts
* **12. gadsimts 13. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1100 – 1109
* **1110 – 1119 1120 – 1129
 |
| **Gadi:** | * 1108
* 1109
* 1110
* **1111 1112
* 1113
* 1114
 |

1111. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1111 *MCXI* |
| Ab urbe condita | 1864 |
| Armēņu kalendārs | 560 ԹՎ ՇԿ |
| Asīriešu kalendārs | 5861 |
| Bahāju kalendārs | −733 — −732 |
| Bengāliešu kalendārs | 518 |
| Berberu kalendārs | 2061 |
| Budistu kalendārs | 1655 |
| Birmiešu kalendārs | 473 |
| Bizantiešu kalendārs | 6619—6620 |
| Ķīniešu kalendārs | 庚寅年 (Metāla tīģeris) 3807 vai 3747     *— līdz —* 辛卯年 (Metāla trusis) 3808 vai 3748 |
| Koptu kalendārs | 827—828 |
| Etiopu kalendārs | 1103—1104 |
| Ebreju kalendārs | 4871—4872 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1167—1168 |
|  - *Shaka Samvat* | 1033—1034 |
|  - *Kali Juga* | 4212—4213 |
| Holocēna kalendārs | 11111 |
| Igbo kalendārs | 111—112 |
| Irānas kalendārs | 489—490 |
| Islāma kalendārs | 504—505 |
| Jūlija kalendārs | 1111 *MCXI* |
| Korejas kalendārs | 3444 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1111. gads** (MCXI) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās svētdienā.

## Notikumi

### Nezināms datums

* Heinrihs V Salietis tika kronēts par Svētās Romas impērijas imperatoru.
* Alfonso VII Burgundietis kļuva par Galisijas karali.

## Dzimuši

## Miruši

* 3. marts — Boemunds I (*Boamundus*), Antiohijas firsts (dzimis 1054.)
* 19. decembris — Gazālī, persiešu teologs
# HNK Hajduk Split[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| Hajduk Split |
|  |
| **Nosaukums** | *Hrvatski Nogometni Klub Hajduk Split S.D.D.* |
| **Iesauka** | *Bili* ("Baltie") |
| **Pilsēta** |  Splita, Horvātija |
| **Līga** | Horvātijas futbola līga |
| **2025.—2026.** | 2. vieta |
| **Dibināts** | 1911. gada 13. februārī  |
| **Stadions** | *Stadion Poljud*
(ietilpība: 34 198) |
| **Prezidents** |  Marins Brbičs |
| **Galvenais treneris** |  Gonsalo Garsija |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|

**Mājas krāsas** |

**Izbraukuma krāsas** |

**Rezerves krāsas** |

 |

HNK Najduk Split ir Horvātijas futbola klubs no Splitas.

## Sasniegumi

* **Horvātijas Pirmā līga**
	+ Čempioni (6): 1992, 1993–94, 1994–95, 2000–01, 2003–04, 2004–05
	+ Vicečempioni (15): 1992–93, 1995–96, 1996–97, 1997–98, 1999–00, 2001–02, 2002–03, 2006–07, 2008–09, 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2021–22, 2022–23, 2025–26
* **Horvātijas kauss**
	+ Kausa ieguvēji (8): 1992–93, 1994–95, 1999–2000, 2002–03, 2009–10, 2012–13, 2021–22, 2022–23
	+ Finālisti (5): 2000–01, 2004–05, 2007–08, 2008–09, 2017–18
* **Horvātijas superkauss**
	+ Kausa ieguvēji (5): 1992, 1993, 1994, 2004, 2005
	+ Finālisti (3): 2003, 2010, 2013
* **Dienvidslāvijas čempionāts**
	+ Čempioni (9): 1927, 1929, 1950, 1952, 1954–55, 1970–71, 1973–74, 1974–75, 1978–79
* **Dienvidslāvijas kauss**
	+ Kausa ieguvēji (9): 1966–67, 1971–72, 1972–73, 1973–74, 1975–76, 1976–77, 1983–84, 1986–87, 1990–91
	+ Finālisti (5): 1953, 1955, 1962–63, 1968–69, 1989–90

## Latvijas futbolisti

2007.—2008. gadā klubā spēlēja Māris Verpakovskis, 18 spēlēs gūstot 5 vārtus, būdams īrē no Kijivas "Dinamo".

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: HNK Hajduk Split.
* Oficiālā tīmekļa vietne (horvātiski)

* *Soccerbase* komandas profils (angliski)
* *Transfermarkt* komandas profils (angliski)
# Denizs Undavs[labot | labot pirmkodu]

Denizs Undavs |  Denizs Undavs 2023. gadā |
| Personas dati |
| Dzimis | 1996. gada 19. jūlijā |
| Dzimšanas vieta |  Fārele, Vācija |
| Augums | 180 cm |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | uzbrucējs |
| Kluba informācija |
| Klubs |  VfB Stuttgart |
| Numurs | 26 |
| Jauniešu klubi |
| 2002—2006 |  TSV Achim |
| 2007—2012 |  Werder Bremen |
| 2012—2014 |  SC Weyhe |
| 2014—2015 |  TSV Havelse |
| Profesionālie klubi (dati uz 30.05.2025.) |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 2015—2017 |  TSV Havelse | 67 | (32) |
| 2017—2018 |  Eintracht Braunschweig II | 18 | (9) |
| 2018—2020 |  SV Meppen | 69 | (23) |
| 2020—2022 |  Union SG | 51 | (35) |
| 2022—2024 |  Brighton & Hove Albion | 22 | (5) |
| 2022 | →   Union SG | 12 | (8) |
| 2023—2024 | →   VfB Stuttgart | 30 | (18) |
| 2024— |  VfB Stuttgart | 27 | (9) |
| Nacionālā izlase (dati uz 30.05.2025.) |
| 2024— |  Vācija | 5 | (3) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Denizs Undavs** (*Deniz Undav*; dzimis 1996. gada 19. jūlijā Fārelē) ir Vācijas futbolists, kas spēlē uzbrucēja pozīcijā, Vācijas futbola izlases dalībnieks. Kopš 2024. gada pārstāv Vācijas Bundeslīgas klubu *VfB Stuttgart.*

## Karjera

Karjeras sākumā spēlējis Vācijas zemāko līgu komandās *TSV Havelse*, *Eintracht Braunschweig II* un *SV Meppen*. 2020. gadā pievienojās Beļģijas otrā pēc līmeņa līgas klubam *Union SG*. 2020.—2021. gada sezonā uzvarēja līgā un izcīnīja ceļazīmi uz Beļģijas Pro līgu. 2021.—2022. gada sezonā kļuva par līgas labāko vārtu guvēju un tika atzīts par Beļģijas Pro līgas sezonas labāko futbolistu. 2022. gada janvārī parakstīja līgumu ar Anglijas Premjerlīgas klubu *Brighton & Hove Albion*, bet sezonu pabeidza *Union SG* uz īres līguma pamata.

2023. gada augustā tika izīrēts Bundeslīgas klubam *VfB Stuttgart*. 2023.—2024. gada sezonā guva 18 vārtus Bundeslīgā, kļūstot par līgas ceturto rezultatīvāko spēlētāju. 2024. gada augustā kļuvis par pilnvērtīgu *VfB Stuttgart* spēlētāju.

Vācijas izlasē debitēja 2024. gada 23. martā draudzības spēlē pret Francijas izlasi. Pārstāvējis izlasi 2024. gada Eiropas čempionātā.

## Personiskā dzīve

Dzimis Vācijā, kurdu tautības jezīdu ģimenē, kas nāk no Išikli ciema Šanliurfas ilā, Turcijā. Viņa vectēvs pārcēlās uz Vāciju pēc 1980. gada apvērsuma Turcijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Denizs Undavs.

* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *Soccerway* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
# Amīns Guirī

Amīns Guirī |  Amīns Guirī 2023. gadā |
| Personas dati |
| Dzimis | 2000. gada 16. februārī |
| Dzimšanas vieta |  Burguēnžaljē, Francija |
| Augums | 181 cm |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Uzbrucējs |
| Kluba informācija |
| Klubs |  Marseille |
| Numurs | 9 |
| Profesionālie klubi (dati uz 26.02.2025.) |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 2016—2020 |  Lyon B | 33 | (14) |
| 2017—2020 |  Lyon | 8 | (0) |
| 2020—2022 |  Nice | 75 | (22) |
| 2022—2025 |  Rennes | 83 | (25) |
| 2025— |  Marseille | 4 | (2) |
| Nacionālā izlase (dati uz 01.02.2025.) |
| 2016 |  Francija U16 | 11 | (4) |
| 2016—2017 |  Francija U17 | 13 | (15) |
| 2017—2018 |  Francija U18 | 5 | (7) |
| 2018 |  Francija U19 | 8 | (5) |
| 2019 |  Francija U20 | 6 | (5) |
| 2019—2023 |  Francija U21 | 31 | (12) |
| 2023— |  Alžīrija | 12 | (5) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Amīns Farīds Guirī** (arābu: أمين فريد غويري, franču: *Amine Ferid Gouiri*; dzimis 2000. gada 16. februārī) ir Francijā dzimis alžīriešu izcelsmes futbolists, kurš spēlē uzbrucēja pozīcijā un pārstāv Alžīrijas futbola izlasi. Kopš 2025. gada Guirī spēlē Francijas futbola 1. līgas komandā Marseļas "Olympique".

Iepriekš spēlējis Francijas komandās Lionas "Olympique", *Nice* un *Rennes*.

Pārstāvējis dažādu vecumu Francijas jauniešu futbola izlases. 2023. gadā debitējis Alžīrijas futbola izlases rindās.

## Ārējās saites

* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *Soccerway* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
# Stefens Euštakiu

Stefens Euštakiu |  Stefens Euštakiu 2022. gadā |
| Personas dati |
| Dzimis | 1996. gada 21. decembrī |
| Dzimšanas vieta |  Līmingtona, Kanāda |
| Augums | 178 cm |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Pussargs |
| Kluba informācija |
| Klubs |  Porto |
| Numurs | 6 |
| Profesionālie klubi (dati uz 22.04.2025.) |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 2013—2014 |  Nazarenos | 17 | (1) |
| 2015—2017 |  Torreense | 56 | (0) |
| 2017—2018 |  Leixões | 20 | (0) |
| 2018—2019 |  Chaves | 29 | (1) |
| 2019—2021 |  Cruz Azul | 1 | (0) |
| 2020—2021 | →   Paços Ferreira | 31 | (2) |
| 2021—2022 |  Paços Ferreira | 34 | (0) |
| 2022 | →   Porto | 7 | (0) |
| 2022— |  Porto | 84 | (4) |
| Nacionālā izlase (dati uz 22.04.2025.) |
| 2012 |  Kanāda U17 |  |  |
| 2017—2018 |  Portugāle U21 | 7 | (0) |
| 2019— |  Kanāda | 49 | (4) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Stefens Antunešs Euštakiu** (portugāļu: *Stephen Antunes Eustáquio*, dzimis 1996. gada 21. decembrī) ir portugāļu izcelsmes Kanādas futbolists, kurš spēlē pussarga pozīcijā un pārstāv Kanādas futbola izlasi. Kopš 2022. gada Euštakiu spēlē Portugāles Premjerlīgas komandā *Porto*.

Iepriekš spēlējis Portugāles komandās *Nazarenos*, *Torreense*, *Leixões*, *Chaves* un *Paços Ferreira*, kā arī Meksikas komandā *Cruz Azul*.

Kanādas futbola izlases rindās debitējis 2019. gadā. Pārstāvējis izlasi 2022. gada FIFA Pasaules kausā.

## Sasniegumi

**Porto Portugāles Premjerlīga: 2021—22
* Portugāles kauss futbolā: 2021—22, 2022—23, 2023—24
* Taça da Liga: 2022—23
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2022, 2024

## Ārējās saites

* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerway* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* MLS profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)
# Franču Indoķīna[labot | labot pirmkodu]

Franču Indoķīna
**Franču Indoķīna** bija Francijas kolonija, kas oficiāli pastāvēja no 1887. gada 17. oktobra līdz 1954. gada 21. jūlijam mūsdienu Vjetnamas, Laosas, Kambodžas, kā arī nelielās Taizemes un Ķīnas teritorijas daļās. No 1887. līdz 1947. gadam oficiālais nosaukums bija Indoķīnas Savienība, pēdējos pastāvēšanas gados — Indoķīnas Federācija.

1887. gadā tika apvienota Kambodža un trīs moderno Vjetnamu veidojošās provinces — Tonkina, Annama un Kočinķīna. 1893. gadā tika pievienota Laosa. Kolonijas galvaspilsēta sākotnēji atradās Saigonā, 1902. gadā pārcelta uz Hanoju, 1939. gadā administrācija pārcēlās uz Dalatu, bet 1945. gadā atpakaļ uz Hanoju.

Franču vadībā tika izbūvēta apūdeņošanas kanālu sistēma, kas ļāva attīstīt rīsa laukus un palielināt ražas. Sākās gumijas izejvielu vākšana. Sāka iegūt dabīgos izrakteņus – antracīta ogles, cinku un alvu. Uzbūvēja vairāk nekā 30 000 km ceļu, no kuriem puse bija asfaltēti vai bruģēti, kā arī 3000 km dzelzceļa. Tas viss nodrošināja Vjetnamas iedzīvotāju skaita dubultošanos līdz Otrā pasaules kara sākumam. Papildus administratīvajai galvaspilsētai Hanojai, franči attīstīja dienvidu centru – Saigonu.
1863. gadā pasludinātais franču protektorāts saglabāja Kambodžu no pilnīgas sadalīšanas starp Vjetnamas un Taizemes valdniekiem, kas ilgstošās cīņās bija pakļāvuši khmeru zemes. Franči nodrošināja valsts robežas, nodrošināja mieru un attīstīja Pnompeņu, kuras iedzīvotāju skaits sasniedza pusmiljonu.

Pēc Francijas sakāves karā ar Trešo reihu, teritoriju pārvaldīja Višī Francijas administrācija, kas atļāva kolonijā ienākt Japānas karaspēkam. 1945. gada 9. martā, lai novērstu Indoķīnas nonākšanu Sabiedroto valstu kontrolē, japāņi gāza franču administrāciju un pasludināja vasaļvalsts Vjetnamas impērijas izveidi. Pēc Japānas kapitulācijas 1945. gada augustā vjetnamiešu komunisti uzsāka bruņotu cīņu pret frančiem, aizsākot Pirmo Indoķīnas karu. 1949. gadā franči Saigonā ļāva pasludināt pret Ziemeļvjetnamas komunistiem vērstu Vjetnamas valsti. 1953. gadā neatkarība tika piešķirta arī Laosai un Kambodžai.

* Franču Indoķīnas veidošanās
* Administratīvais dalījums
* Japānas armija ieiet Saigonā, 1941

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Franču Indoķīna.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Johaness Dideriks van der Vālss[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Johaness Dideriks van der Vālss *Johannes Diderik van der Waals* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1837. gada 23. novembrī Leidene,  Nīderlande |
| Miris | 1923. gada 8. martā (85 gadi) Amsterdama,  Nīderlande |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | fizika |
| Darba vietas | Amsterdamas Universitāte |
| Alma mater | Leidenes Universitāte |
| Sasniegumi, atklājumi | Van der Vālsa vienādojums, Van der Vālsa spēki, Van der Vālsa rādiuss |
| Apbalvojumi | Nobela prēmija fizikā (1910. gads) |

 |

**Johaness Dideriks van der Vālss** (nīderlandiešu: *Johannes Diderik van der Waals*, dzimis 1837. gada 23. novembrī, miris 1923. gada 8. martā) bija nīderlandiešu fiziķis. 1910. gada Nobela prēmijas fizikā laureāts. Pazīstams ar pētījumiem termodinamikā. Van der Vālsa vārdā nosaukts Van der Vālsa vienādojums, Van der Vālsa spēki un Van der Vālsa rādiuss. Bija pirmais Amsterdamas universitātes fizikas profesors.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Johaness Dideriks van der Vālss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Van der Vālsa biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)

| Apbalvojumi |
| --- |
| Priekštecis:  **Guljelmo Markoni Karls Ferdinands Brauns**  |  **Nobela prēmija fizikā**  1910 | Pēctecis:  **Vilhelms Vīns**  |