Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Labdarība

Naudas nodošana labdarībai
**Labdarība** ir liela mēroga ziedojumu (naudas, medicīnas, vai pārtikas) vākšana, parasti slimiem vai nabadzīgiem cilvēkiem. Dažreiz arī dzīvniekiem un dabas aizsardzībai. Labdarības akcijas bieži veido pēc dabas katastrofām, vai ikgadēji.

## Skatīt arī

* Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustība
* Ziedot.lv

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Labdarība.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Kooperatīvā krājaizdevu sabiedrība

**Kooperatīvā krājaizdevu sabiedrība** vai **krājaizdevu sabiedrība** ir biedru dibināts un pārvaldīts finanšu kooperatīvs. Tas veic darbības līdzīgi kā komercbanka un sniedz saviem biedriem galvenos finanšu pakalpojumus. Atšķirībā no komercbankas, KKS biedri ir viņu īpašnieki, tāpēc attiecības starp pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu lietotājiem ir citā līmenī. Tas attiecas gan uz tās dalībnieku — pakalpojumu saņēmēju — zināšanām, gan uz pakalpojumu elastīgumu. Kooperatīvās krājaizdevu sabiedrības var tikt iedalītas pēc teritoriālā vai interešu principa, kas nosaka to darbības teritoriju un mērķauditoriju — biedrus. Kredītkooperatīvu pamatprincips ir ar savu darbību veicināt biedru labklājību.

Krājaizdevu sabiedrības veido noteiktam biedru lokam. Biedru loku nosaka:

* pēc teritoriālā principa;
* pēc nodarbinātības principa;
* pēc interešu kopības principa.

Krājaizdevu sabiedrība ir kooperatīva sabiedrība ar mainīgu biedru skaitu un kapitālu, kas sniedz savas sabiedrības biedriem šādus finanšu pakalpojumus:

* piesaista biedru noguldījumus un citus atmaksājamos līdzekļus;
* kreditē biedrus, arī saskaņā ar finanšu līzinga noteikumiem;
* izdara skaidras un bezskaidras naudas maksājumus biedru apkalpošanai, izmantojot arī bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļus;
* veic tirdzniecību ar finanšu instrumentiem un valūtu biedru uzdevumā;
* izsniedz galvojumus un citus tādu saistību aktus, ar kuriem tā uzņemas pienākumu atbildēt kreditoriem par biedru parādiem;
* glabā biedru vērtības;
* konsultē biedrus finansiālā rakstura jautājumos;
* sniedz tādu informāciju, kas saistīta ar biedra parādu saistību kārtošanu;
* ar Finanšu un kapitāla tirgus komisijas atļauju veic citus darījumus, kas pēc būtības ir līdzīgi iepriekšminētajiem finanšu pakalpojumiem.

## Atsauces
# Kooperatīvs

**Kooperatīvs**, **kooperācija** vai **kooperatīvā organizācija** ir autonoma uzņēmējdarbības apvienība, kurā personas vai organizācijas brīvprātīgi apvienojušās, lai sasniegtu kopīgus ekonomiskus vai sociālus mērķus. Kooperatīvi atšķirībā no privātuzņēmumiem balstās uz demokrātisku pārvaldi. Katrs kooperatīva dalībnieks piedalās organizācijas lēmumu pieņemšanā, iegūstot labumus atkarībā no sava dalības apjoma vai ieguldījuma. Kooperatīvi pastāv dažādās nozarēs, piemēram, lauksaimniecībā, pārtikas rūpniecībā, enerģētikā, finanšu pakalpojumos. Kooperatīvi tiek veidoti, lai tās dalībnieku vidū būtu taisnīga vide, kā arī nozare pastāvētu ilgtspējīgi, vienlaikus veicinot savstarpēju palīdzību un atbalstu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kooperatīvs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# ASV Bruņotie spēki[labot | labot pirmkodu]

| Savienoto Valstu Bruņotie spēki  |
| --- |
|  ASV gvardes parāde |
| Struktūra |  ASV Armija
 ASV Jūras kājnieku korpuss
 ASV Jūras kara flote
 ASV Gaisa spēki
 ASV Krasta apsardze
 ASV Kosmiskie spēki |
| Štābs | * Vašingtona, ASV
* Ārlingtona, Virdžīnija, ASV
 |
| Vadība |
| Virspavēlnieks | Prezidents Donalds Tramps |
| ASV aizsardzības sekretārs | Pīts Hegsets |
| Apvienotās štābu priekšnieku komitejas vadītājs | ģenerālis Dens Keins |
| Personālsastāvs |
| Karaklausības vecums | 17—62 gadi |
| Pieejami militārajam dienestam | 73 270 043 vīrieši, vecums: 18–49 (2010), 71 941 969 sievietes, vecums: 18–49 (2010) |
| Derīgi militārajam dienestam | 60 620 143 vīrieši, vecums: 18–49 (2010), 59 401 941 sievietes, vecums: 18–49 (2010) |
| Sasnieguši karaklausības vecumu | 2 161 727 vīrieši (2010), 2 055 685 sievietes (2010) |
| Aktīvais sastāvs | 1 477 896 |
| Rezerves sastāvs | 1 458 500 |
| Izdevumi |
| Budžets | $895 miljardi (2025) |
| Procenti no NKP | 3,38% (2024) |

**ASV Bruņotie spēki** (angļu: *United States Armed Forces*) ir Amerikas Savienoto Valstu bruņotie spēki. ASV Bruņoto spēku sastāvā ietilpst: armija (*U.S. Army*), jūras kājnieku korpuss (*U.S. Marine Corps*), jūras kara flote (*U.S. Navy*), gaisa spēki (*U.S. Air Force*) un krasta apsardze (*U.S. Coast Guard*) kā arī kosmiskie spēki (*U.S. Space Force*).

Bruņoto spēku virspavēlnieks ir prezidents. Viņš arī ieceļ Bruņoto spēku vadītājus, kā arī aizsardzības sekretāru (*secretary of defence*) un Apvienotās štābu priekšnieku komitejas vadītājus (*Joint Chiefs of the Staff*). Bruņotos spēkus pārvalda Savienoto Valstu Aizsardzības departaments. ASV krasta apsardzi miera laikos vada Dzimtenes drošības departaments (*Department of Homeland Security*), bet kara laikā — Jūras kara flotes departaments (*Department of the Navy*). ASV Bruņoto spēku sastāvā ir cilvēki vecumā no 17 līdz 62 gadiem.
ASV ieņem pirmo vietu valstu uzskaitījumā pēc militārajiem izdevumiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: ASV Bruņotie spēki.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
# Pārapdrošināšana

**Pārapdrošināšana** ir cedēto risku pieņemšana no apdrošināšanas komersanta, *pārapdrošināšanas* komersanta vai privātā pensiju fonda.

*Pārapdrošināšanas* darbības uzsākšana un licencēšana ir noteikta Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likumā un Finanšu un kapitāla tirgus komisijas 06.01.2016. normatīvajos noteikumos Nr. 5 "Pārapdrošināšanas licenču izsniegšanas, atsevišķu pārapdrošināšanas sabiedrības darbību reglamentējošo atļauju saņemšanas, dokumentu saskaņošanas un informācijas sniegšanas normatīvie noteikumi".

*Pārapdrošināšanas* sabiedrība var uzsākt *pārapdrošināšanu* tikai pēc pārapdrošināšanas licences saņemšanas.

Lai saņemtu *pārapdrošināšanas* licenci, *pārapdrošināšanas* sabiedrībai vai nedalībvalsts pārapdrošinātājam ir jāiesniedz Finanšu un kapitāla tirgus komisijai iesniegums, kuram pievienota Apdrošināšanas un pārapdrošināšanas likumā un Komisijas 06.01.2016. normatīvos noteikumos "Pārapdrošināšanas licenču izsniegšanas, atsevišķu pārapdrošināšanas sabiedrības darbību reglamentējošo atļauju saņemšanas, dokumentu saskaņošanas un informācijas sniegšanas normatīvie noteikumi" noteiktā informācija un dokumenti.

Komisija iesniegumu par licences izsniegšanu izskata sešu mēnešu laikā pēc iesnieguma saņemšanas.

## Atsauces
# Vēlēšanas

**Vēlēšanas** ir valsts vai kādas organizācijas veikts demokrātisks pasākumu un darbību kopums, kurā tās vēlētāji veic politisko izvēli, atdodot balsi par sev tīkamu kandidātu vai par partiju, kas vēlas nonākt pie varas šai valstī vai organizācijā. Tās ir būtiska demokrātijas sastāvdaļa un nodrošina sabiedrības līdzdalību lēmumu pieņemšanā.

Vēlēšanās var tikt arī apstiprināts vai noraidīts kāds politisks priekšlikums.

Vēlēšanu kastē tiek iesviesta aploksne, kurā vēlētājs ir atzīmējis savu izvēli par labu kādam no kandidātiemValsts vai pašvaldību vēlēšanās vēlētāji savu balsi parasti nodod vēlēšanu iecirknī. Vēlēšanas var būt gan aizklātas, gan tiešas; to, kādas ir konkrētās vēlēšanas, nosaka vēlēšanu nolikums. Pirms vēlēšanām politiskās partijas sagatavo kandidātu sarakstus un priekšvēlēšanu programmas, kur vēlētājiem tiek izklāstīts, ko partija darīs, ja tiks ievēlēta.

## Vēlēšanu veidi

#### Pēc mērķa un līmeņa

* Prezidenta vēlēšanas — notiek, lai ievēlētu valsts vadītāju (piemēram, ASV, Francijā).
* Parlamenta vēlēšanas — nosaka likumdevējās varas sastāvu (Saeima, Bundestāgs, Kongress).
* Pašvaldību vēlēšanas — ievēl vietējo varu (domes, mērus, padomes).
* Referendumi — vēlētāji lemj par konkrētiem jautājumiem vai likumiem.

#### Pēc vēlēšanu sistēmas

* Proporcionālā sistēma — mandāti tiek sadalīti atbilstoši iegūtajam balsu skaitam (piemēram, Latvijā, Zviedrijā).
* Mažoritārā sistēma — uzvar kandidāts, kurš saņem visvairāk balsu (piemēram, ASV, Lielbritānijā).
* Jauktā sistēma — apvieno abu sistēmu elementus (piemēram, Vācijā).

#### Pēc dalības tiesībām

* Tiešās vēlēšanas — pilsoņi balso par kandidātiem tieši.
* Netiešās vēlēšanas — vēlētāji izraugās pārstāvjus, kas vēlāk pieņem lēmumus (piemēram, ASV prezidenta vēlēšanu kolēģija).

## Skatīt arī

* Netiešas vēlēšanas
* Proporcionālas vēlēšanas
* Balsošanas sistēma
* Parlamenta vēlēšanas Latvijā
# Lobisms[labot | labot pirmkodu]

**Lobisms** jeb **lobēšana** (no angļu: *lobby* — ‘vestibils’) ir process, kurā indivīdi, interešu grupas vai organizācijas cenšas ietekmēt politisko lēmumu pieņemšanu vai sabiedrisko politiku, sadarbojoties ar likumdevējiem un citiem valdības amatpersonām. Tas var ietvert tiešus kontaktus, kā arī publiskās kampaņas un sabiedriskās attiecības, lai veicinātu konkrētas intereses vai politikas izmaiņas.

Latvijā, tāpat kā daudzās citās valstīs, lobisms tiek reglamentēts ar likumiem un noteikumiem, lai nodrošinātu caurspīdīgumu un novērstu korupciju.

## Vēsture

Lobisma pirmsākumi meklējami jau Senajā Romā un Senajā Grieķijā, kur dažādas sabiedrības grupas centās ietekmēt valdnieku un politisko institūciju lēmumus. Attīstoties parlamentārismam Eiropā, arvien biežāk tirgotāji, amatnieku cunftes un aristokrātija centās aizstāvēt savas ekonomiskās un politiskās intereses valdības institūcijās.

Mūsdienu izpratnē termins *lobisms* radās Lielbritānijā un Amerikas Savienotajās Valstīs 19. gadsimtā. Vārds cēlies no angļu valodas vārda *lobby* — ‘vestibils’, jo interešu pārstāvji bieži uzturējās parlamentu un valdības ēku vestibilos, lai neformāli tiktos ar politiķiem.

20. gadsimtā lobisms kļuva par nozīmīgu demokrātisko valstu politiskās sistēmas sastāvdaļu. Attīstījās profesionālas interešu pārstāvniecības organizācijas, uzņēmēju asociācijas, arodbiedrības un nevalstiskās organizācijas, kas centās ietekmēt likumdošanu un valsts politiku.

Īpaši attīstīta lobēšanas sistēma izveidojās ASV, kur lobisma darbību sāka regulēt ar īpašiem likumiem. 1946. gadā tika pieņemts *Federal Regulation of Lobbying Act*, bet vēlāk — vairāki citi normatīvie akti par interešu pārstāvības caurskatāmību un finansējuma atklāšanu.

Latvijā lobisma jautājumi plašāk aktualizējās pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas un demokrātiskas politiskās sistēmas izveides. 21. gadsimtā arvien biežāk tika diskutēts par nepieciešamību nodrošināt atklātu interešu pārstāvību un mazināt korupcijas riskus valsts pārvaldē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lobisms.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# The Washington Post[labot | labot pirmkodu]

The Washington Post| 2011. gada 6. jūnija numura 1. lapa |
| Redaktors |
Martins Barons |
| Dibināts |
1877 |
| Valoda |
Angļu |
| Valsts |  ASV |
| Kopējais metiens (2012) |
507 615 (pirmdiena—sestdiena) 719 301 (svētdienas) |
| Tīmekļa vietne | www.washingtonpost.com |

The Washington Post ir ASV dienas laikraksts, kas iznāk kopš 1877. gada.

Drukātā laikraksta versija iznāk Kolumbijas apgabalā, Mērilendā un Virdžīnijā. Tas ir lielākais Vašingtonā publicētais laikraksts pēc pārdotajiem eksemplāriem. Vidēji darba dienās un sestdienā *The Washington Post* metiens pārsniedz 507 tūkstošus eksemplārus, bet svētdienās tas sasniedz vairāk kā 719 tūkstošus eksemplārus. *The Washington Post* ir saņēmis 47 Pulicera balvas. Laikrakstā strādā apmēram 740 žurnālisti.

2013. gadā ilgstošie laikraksta īpašnieki Greiemu ģimene pārdeva laikrakstu Džefam Beizosam par 250 miljoniem ASV dolāru. Šobrīd laiktaksts pieder uzņēmumam *Nash Holdings LLC*, kas tika speciāli radīta šim pirkumam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: The Washington Post.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Vaļasprieks

**Vaļasprieks** jeb **hobijs** (angļu: *hobby*) ir atsevišķa cilvēka brīvā laika pavadīšanas veids. Vārds *hobby* angļu valodā apzīmē arī bezdelīgu piekūnu. No brīvā laika pavadīšanas ar piekūniem viduslaikos arī ir cēlusies šī vārda mūsdienu nozīme.[*nepieciešama atsauce*]

Mūsdienās hobiji var būt ļoti daudzveidīgi, piemēram:

* Datorspēles;
* Gleznošana;
* Lasīšana;
* Lidošana;
* Kolekcionēšana;
* Makšķerēšana;
* Modelēšana;
* Riteņbraukšana;
* Rokdarbi;
* Televīzija;
* Zīmēšana;
* Dziedāšana;
* Ceļošana;
* Sports;
* Šūšana;
* Tamborēšana;
* Pavārmāksla.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vaļasprieks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Wikisource[labot | labot pirmkodu]

*Wikisource* logo
Wikisource (izrunā: /ˌvɪkiˈsɔːɹs/) ir viens no *Wikimedia Foundation* projektiem, kas ir balstīts uz *wiki* programmatūru. Tā ir tiešsaistes bibliotēka ar brīva satura informāciju. Projekts tika izveidots 2003. gada 24. novembrī. Sākotnējais projekta nosaukums bija *Project Sourceberg* (vārdu spēle ar Gūtenberga projekta anglisko nosaukumu *Project Gutenberg*). 2004. gada 23. jūlijā nosaukums tika mainīts uz pašreizējo.

Projekta saturu pamatā veido teksti, kas jau ir bijuši publicēti citur. Vairumam tekstu ir beigušās autortiesības.

*Wikisource* latviešu valodā 2016. gada janvārī bija 81 lapa.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Wikisource latviešu valodā
# Korporācija[labot | labot pirmkodu]

**Korporācija** (latīņu: *corporatio* — ‘pieņēmums par ķermeni’) ir sabiedrība saimnieciskas darbības veikšanai. Korporācija ir juridiska persona ar rīcībspēju, kuru veido pastāvīgu cilvēku apvienība un tai ir vienots mērķis. Korporācija ir viena no uzņēmējdarbības formām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Korporācija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Peļņa

**Peļņa** ir naudas summa, ko gūst pārdodot produktus pēc izmaksu atskaitīšanas (t.s. *bruto peļņa*). Peļņa pēc nodokļu atskaitīšanas ir *neto* jeb *tīrā* peļņa. Izšķir dažādus peļņas rādītājus. Tos regulē Starptautiskie (ES) un Latvijas grāmatvedības standarti.

Peļņas gūšana ir viens no galvenajiem motivējošiem faktoriem uzņēmējdarbībā. Valstīs, kur ekonomikas pamatā ir tirgus attiecības, peļņas lielums parasti netiek ierobežots. Taču uzņēmējdarbības praksē pastāv jēdziens, kā *normāla* vai *taisnīga* peļņa. Ar to parasti saprot tirgū brīvā konkurencē izveidojušos peļņas līmeni.

Peļņas līmenis kalpo arī par rādītāju kapitālieguldījumu plūsmai ekonomikā. Tā, ja kādā uzņēmējdarbības joma tiek novērots salīdzinoši augsts peļņas līmenis, šajā jomā sāk ieplūst ieguldījumi no nozarēm, kur peļņas līmenis tobrīd ir zemāks par *normālo*. Tādējādi tirgus pats regulē lielāko daļu no kapitālu plūsmām.

Tā kā lielākas peļņas iespējas parasti ir jaunu, inovatīvu produktu ražošanā, tad brīva kapitālu kustība veicina resursu koncentrāciju šādās sfērās, tādējādi stimulējot arī tehnisko progresu un ekonomisko attīstību kopumā.

## Atsauces
# Nevalstiska organizācija

**Nevalstiska organizācija** (**NVO**) ir legāli nodibināta fizisko vai juridisko personu organizācija, kas darbojas neatkarīgi no valsts valdības. Termins cēlies no Apvienoto Nāciju Organizācijas un parasti tiek piemērots attiecībā uz organizācijām, kas nav daļa no kādām valstiskām struktūrām un nav tendētas uz peļņas gūšanu. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un neformālo grupu kopumu, kas pastāv līdzās valsts un biznesa sektoriem, mēdz saukt par trešo jeb nevalstisko sektoru. Daži pētnieki apgalvo, ka Eiropas Savienības ietvaros NVO tiek uzskatītas par otrām efektīvākajām (pēc uzņēmēju asociācijām) to spiediena, lobēšanas un ietekmes uz pilsoņiem ziņā.

Termins tiek piemērots organizācijām, kam ir vairāk sabiedrisks vai politisks aspekts, bet kas neatbilst politisko partiju kritērijiem. Dažādās valstīs var būt atšķirīgi termini nevalstisko organizāciju apzīmēšanai, kā arī atšķirīgs politiskais un tiesiskais regulējums.

Pasaulē pastāv ap 40 000 starptautisku nevalstisko organizāciju. Nacionālo nevalstisko organizāciju skaits var būt ievērojami lielāks; Indijā 2009. gadā bija ap 3,3 miljoni NVO (1 uz katriem 400 Indijas iedzīvotājiem), Krievijā 2008. gadā — 277 000 NVO.

## Starptautiskā diena

**Starptautiskā nevalstisko organizāciju diena** (angļu: *World NGO day*) ir starptautiska diena, kas tiek atzīmēta katru gadu 27. februārī. Starptautiskās nevalstisko organizāciju dienas pamatprincipi uzsver to darbības pozitīvo ietekmi uz ikkatru sabiedrības pārstāvi.

## Skatīt arī

* *Transparency International*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Apvienoto Nāciju Organizācijas oficiāls video atzīstot Vispasaules NVO dienas faktu - Angļu valodā
# Brīvprātīgais

Lielās talkas brīvprātīgie dalībnieki Latvijā 2010. gadā
**Brīvprātīgais** ir persona, kas pēc pašas vēlēšanās atvēl laiku un enerģiju darbiem, kas nes labumu citiem un visai sabiedrībai kopumā, darot to brīvprātīgi un bez atlīdzības. Militārā nozīmē — cilvēks, kas brīvprātīgi (bez mobilizācijas) iestājas karadienestā.

**Brīvprātīgais darbs** ir uz labas gribas pamata veikts fiziskās personas fizisks vai intelektuāls bezatlīdzības darbs sabiedrības labā.
Brīvprātīgais darbs pozitīvi ietekmē gan pašu brīvprātīgo, gan sabiedrību, kam tas kalpo. Tas var kalpot kā pamats nākotnes darbam. Daudz brīvprātīgo ir speciāli apmācīti savos darbības laukos, tādos kā medicīna, izglītība, avārijas glābšanas pasākumi. Citi piedalās atsevišķas nepieciešamības gadījumos — ārkārtas situācijās, pēc dabas katastrofām. Viena no senākajām brīvprātīgo tradīcijām Latvijā ir Brīvprātīgo ugunsdzēsēju vienības.

## Brīvprātīgā darba veidi

Brīvprātīgie 2012. gada Londonas olimpiskajās spēlēs
* palīdzība un darbs ar dažādām sabiedrības grupām: vecākiem cilvēkiem, bērniem, jauniešiem, studentiem, bezpajumtniekiem, bēgļiem, cilvēkiem ar funkcionalitātes traucējumiem un citiem;
* palīdzība mediķiem un glābšanas dienestiem ārkārtas situācijās, piemēram, pazudušu personu meklēšanā, avārijas seku likvidēšanā utml.;
* koku stādīšana un vides apzaļumošana;
* palīdzība dzīvnieku patversmēs;
* bezmaksas koncerti un teātra izrādes;
* palīdzība festivālu organizēšanā;
* vides sakopšanas talkas, atkritumu savākšana dabā un apdzīvotās vietās;
* sabiedrības izglītošana, veselīga dzīvesveida popularizēšana;
* sporta spēļu, tai skaitā Olimpisko sporta spēļu organizēšana;
* informācijas sagatavošana un uzturēšana interneta vietnēs;
* u.c.

## Skatīt arī

* Labdarība

## Atsauces

## Ārējie resursi

* Pasaules Dabas fonda brīvprātīgo darbs
* Saites uz studējošo brīvprātīgā darba projektiem
# Jurisdikcija

**Jurisdikcija** ir tiesības vai pilnvaras, ko piešķir likums, lai noteikta tiesa, iestāde vai amatpersona varētu lemt un pieņemt lēmumus konkrētos jautājumos. Tas var ietvert ģeogrāfiskās teritorijas, juridiskos jautājumus vai konkrētu personu kategorijas, kurās iestādei ir tiesības izskatīt lietas.

Jurisdikcijas piemēri var būt:

* Teritoriālā jurisdikcija: tiesības lemt par lietām noteiktā ģeogrāfiskajā teritorijā, piemēram, Latvijas tiesas jurisdikcija attiecas uz lietām, kas saistītas ar Latviju.
* Priekšmeta jurisdikcija: tiesības lemt par konkrēta veida lietām, piemēram, civilām, krimināllietām vai administratīvajām lietām.
* Personu jurisdikcija: tiesības lemt par noteiktu personu grupu, piemēram, valsts amatpersonām.

## Ārējās saites
# Biedrība[labot | labot pirmkodu]

**Biedrība** ir brīvprātīga personu apvienība, kas nodibināta, lai sasniegtu statūtos noteikto mērķi, kam nav peļņas gūšanas rakstura.

Latvijā biedrība un nodibinājums iegūst juridiskās personas statusu ar brīdi, kad tie ierakstīti biedrību un nodibinājumu reģistrā. Lai dibinātu biedrību, nepieciešami vismaz divi cilvēki. Biedrībai nepieciešama juridiska adrese, uz kuru saņemt ziņas, dokumentus vai citu korespondenci. Biedrības un nodibinājuma nosaukums un simbolika nedrīkst būt pretrunā ar normatīvajiem aktiem un labiem tikumiem, piemēram, tajā nedrīkst ietvert militāra formējuma vai tādas organizācijas vai grupas nosaukumu vai simboliku, kura atzīta par noziedzīgu vai antikonstitucionālu, nosaukums un simbolika nedrīkst radīt pozitīvu attieksmi pret vardarbību. Biedrības nosaukums nedrīkst būt maldinošs, kas tieši vai netieši slēpj tās darbību.

## Biedrības Latvijā

* Latvijas Muzeju biedrība Arhivēts 2023. gada 13. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Latvijas Ornitoloģijas biedrība
* Rīgas Latviešu biedrība
* Latvijas Neredzīgo biedrība
* Latvijas Mazpulki Arhivēts 2023. gada 13. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Latvijas Antropologu biedrība
* Latvijas Ārstu biedrība

## Atsauces
# Amerikāņu zīmju valoda

| Amerikāņu zīmju valoda *American Sign Language*, *Langue des signes américaine* (Kvebekas provincē Kanādā)  |
| --- |
| : |  |
| Valodu lieto: | ASV, Kanāda  |
| Reģions: | Angliski runājošā Ziemeļamerika |
| Pratēju skaits: | 250,000–500,000 ASV |
| Valodu saime: | Franču zīmju valodas saime **Amerikāņu zīmju valoda**  |
| Rakstība: | si5s (ASLwrite), ASL-phabet, Stokoe notation, SignWriting |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | — |
| ISO 639-3: | ase  |
| ASL map (world).png |
|

 **Amerikāņu zīmju valoda** (**ASL**) ir dabīga valoda, kas ir vadošā zīmju valoda nedzirdīgo kopienās Amerikas Savienotajās Valstīs un Kanādas anglofonu vidū. ASL un uz ASL balstītus kreolu dialektus lieto arī daudzās citās pasaules valstīs, ieskaitot lielu daļu Rietumāfrikas un Dienvidaustrumu Āzijas daļas. ASL tiek plaši apgūta arī kā otrā valoda, kalpojot par *lingua franca*. Visciešāk ASL ir saistīta ar franču zīmju valodu (LSF). Ir hipotēze, ka ASL ir LSF kreolu valoda, kaut gan ASL ir kreolu valodai netipiskas pazīmes, piemēram, aglutinācija.

## Atsauces
# Sekulārisms

Britu rakstnieks Džordžs Holioks (1817–1906), kas 1851. gadā ieviesa terminu "sekulārisms"
**Sekulārisms** (latīņu: *saeculum* — ‘laikmets’) ir principu un uzskatu kopums, kas ir brīvs no reliģijas un Dieva. Sekulārismu nereti saista ar to, ka valsts valdībai un citām institūcijām jāpastāv atsevišķi no reliģijas, un savos lēmumos nedrīkst ietekmēties reliģisku apsvērumu dēļ. Par sekulārisma idejām pirmie aizdomājās grieķu un romiešu filozofi kā Epikūrs vai Marks Aurēlijs un apgaismības laikmeta domātāji kā Denī Didro, Voltērs, Benedikts Spinoza, Džeimss Medisons un citi.

Sekulārismu nevajadzētu jaukt ar ateismu vai indiferentismu.

## Skatīt arī

* Teokrātija
* Reliģijas brīvība
# Reliģijas brīvība

**Reliģijas brīvība** ir tiesības sludināt un praktizēt jebkuru reliģiju. Laika gaitā šī termina nozīme ir paplašinājusies, un mūsdienās ar reliģijas brīvību parasti saprot arī tiesības neizplatīt un nepraktizēt nevienu reliģiju, sludināt reliģiskus vai citus pasaules uzskatus un/vai aizstāvēt to noraidīšanu (būt ateistam vai agnostiķim).

* Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas (1948) 18. pants paredz ikviena cilvēka tiesības uz domas, apziņas un reliģijas brīvību.
* Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 9. pants garantē domas, apziņas un reliģijas brīvību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Reliģijas brīvība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)