# Eiropas kultūras galvaspilsēta

**Eiropas kultūras galvaspilsēta** ir pilsēta, kurai viena noteikta kalendārā gada laikā Eiropas Savienība ir devusi tiesības popularizēt tās kultūras dzīvi un attīstību. Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu vairākas pilsētas Eiropā izmantojušas, lai uzlabotu savu kultūras dzīvi un starptautisko tēlu. Pirmajās divās desmitgadēs šādu statusu pilsētas pārsvarā ieguva to vēsturiskā mantojuma, pasākumu plāna un infrastruktūras un finanšu potenciāla dēļ. Eiropas Komisijas pasūtītajā Roberta Palmera pētījumā 2004. gadā secināts, ka Eiropas kultūras galvaspilsētas statuss pilsētām bijis kā katalizators to kulturālajai izaugsmei un transformācijai. Tādēļ mūsdienās viens no kritērijiem, nosakot Eiropas kultūras galvaspilsētas statusu, ir iespējamais šāda statusa iespaids uz izvēlētās pilsētas potenciālu un apmēru sociāli ekonomiskajā attīstībā. Pastāv uzskats, ka EKG sociālie un ekonomiskie ieguvumi pieaug, ja pasākumi tiek iestrādāti kā daļa no ilgtermiņa uz kultūru balstītas pilsētas un apkārtējo reģionu attīstības stratēģijas.

## Vēsture

Eiropas kultūras galvaspilsētas programmu sākotnēji sauca par Eiropas kultūras pilsētas programmu, kuras pamatlicēja 1983. gadā bija Grieķijas kultūras ministre Melina Merkuri. Merkuri uzskatīja, ka kultūrai netiek pievērsta pietiekama uzmanība kā politikai un ekonomikai un, tādēļ pievēršama lielāka uzmanība Eiropas dalībvalstu kultūru popularizēšanai. 1985. gadā programma tika īstenota un par pirmo šā statusa ieguvēju kļuva Atēnas. Vācijas prezidentūras laikā 1999. gadā programmu pārdēvēja par Eiropas kultūras galvaspilsētu.

## Eiropas kultūras galvaspilsētu uzskaitījums

Viena no 2020. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām — Golveja (Īrijā)
Viena no 2020. gada Eiropas kultūras galvaspilsētām — Rijeka (Horvātijā)
Ķīniešu paviljons Lillē, Francijā laikā, kad tā 2004. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Īpašais *Liverpool 2008* karogs Liverpūlē, Apvienotajā Karalistē laikā, kad tā 2008. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Parāde Stavangerē, Norvēģijā laikā, kad tā 2008. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Ekspozīcija *Bellevue* Lincā, Austrijā laikā, kad tā 2009. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
*Estonian Air* lidmašīna Kopenhāgenas lidostā laikā, kad Tallina Igaunijā 2011. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Instalācija Gimarainšā, Portugālē laikā, kad tā 2012. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Latvijas eiro piemiņas monēta, uz kuras attēlots Vecrīgas siluets, kas izdota laikā, kad Rīga Latvijā 2014. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Vilciens uz Plzeņu, Čehijā laikā, kad tā 2015. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām
Instalācija Orhūsā, Dānijā laikā, kad tā 2017. gadā bija viena no Eiropas kultūras galvaspilsētām

| Gads | Pilsēta un valsts | Piezīmes un ārējās saites |
| --- | --- | --- |
| 1985 |  Atēnas, Grieķija |  |
| 1986 |  Florence, Itālija |  |
| 1987 |  Amsterdama, Nīderlande |  |
| 1988 |  Rietumberlīne, Vācija |  |
| 1989 |  Parīze, Francija |  |
| 1990 |  Glāzgova, Apvienotā Karaliste |  |
| 1991 |  Dublina, Īrija |  |
| 1992 |  Madride, Spānija |  |
| 1993 |  Antverpene, Beļģija |  |
| 1994 |  Lisabona, Portugāle |  |
| 1995 |  Luksemburga, Luksemburga |  |
| 1996 |  Kopenhāgena, Dānija |  |
| 1997 |  Saloniki, Grieķija |  |
| 1998 |  Stokholma, Zviedrija |  |
| 1999 |  Veimāra, Vācija |  |
| 2000 |  Aviņona, Francija | Eiropas Savienība vēlējās 2000., tūkstošgades gadu, atzīmēt īpašā veidā, ļaujot 9 Eiropas pilsētām kļūt par kultūras galvaspilsētu, ieskaitot trim no valstīm, kas Savienībā iestājās tikai 2004. gads|2004. gadā]], un divām pilsētām no valstīm, kuras joprojām nav Eiropas Savienības dalībvalstis. |
|  Bergena, Norvēģija |
|  Boloņa, Itālija |
|  Brisele, Beļģija |
|  Helsinki, Somija |
|  Krakova, Polija |
|  Prāga, Čehija |
|  Reikjavika, Islande |
|  Santjago de Kompostela, Spānija |
| 2001 |  Portu, Portugāle |  |
|  Roterdama, Nīderlande |  |
| 2002 |  Brige, Beļģija |  |
|  Salamanka, Spānija |  |
| 2003 |  Grāca, Austrija | *Graz 2003* Arhivēts 2006. gada 27. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2004 |  Dženova, Itālija |  |
|  Lille, Francija |  |
| 2005 |  Korka, Īrija |  |
| 2006 |  Patra, Grieķija |
| 2007 |  Luksemburga, Luksemburga |  |
|  Sibiu, Rumānija | *Sibiu 2007* |
| 2008 |  Liverpūle, Apvienotā Karaliste |  |
|  Stavangere, Norvēģija |  |
| 2009 |  Linca, Austrija | *Linz 2009* |
|  Viļņa, Lietuva |  |
| 2010 |  Esene, Vācija | Pārstāvēja visu Rūras apgabalu ar nosaukumu *Ruhr.2010* |
|  Pēča, Ungārija |  |
|  Stambula, Turcija |  |
| 2011 |  Tallina, Igaunija |  |
|  Turku, Somija |  |
| 2012 |  Gimarainša, Portugāle |  |
|  Maribora, Slovēnija | *Maribor 2012* Arhivēts 2017. gada 26. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2013 |  Košice, Slovākija |  |
|  Marseļa, Francija | Pārstāvēja arī Marseļas apgabalu ar nosaukumu *Marseille-Provence 2013* (*MP2013*) |
| 2014 |  Rīga, Latvija | *Skatīt vairākː Rīga 2014* |
|  Ūmeo, Zviedrija | *Umeå 2014* |
| 2015 |  Monsa, Beļģija | *Mons 2015* |
|  Plzeņa, Čehija | *Plzeň 2015* |
| 2016 |  Sansevastjana, Spānija | *San Sebastián 2016* |
|  Vroclava, Polija | *Wrocław 2016* |
| 2017 |  Orhūsa, Dānija | *Aarhus 2017* |
|  Pafa, Kipra | *Paphos 2017* Arhivēts 2020. gada 23. septembrī, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2018 |  Leuvardena, Nīderlande | *Leeuwarden 2018* |
|  Valleta, Malta | *Valletta 2018* |
| 2019 |  Matēra, Itālija | *Matera 2019* |
|  Plovdiva, Bulgārija | *Plovdiv 2019* |
| 2020 |  Golveja, Īrija | *Galway 2020* Arhivēts 2024. gada 16. maijā, *Wayback Machine* vietnē. |
|  Rijeka, Horvātija | *Rijeka 2020* Arhivēts 2023. gada 15. maijā, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2021 | — | Tā kā COVID-19 pandēmijas ierobežojumu dēļ nebija pilnvērtīgi iespējams rīkot visus kultūras galvaspilsētas pasākumus, Eiropas Parlaments atbalstīja ieceri pārbīdīt kultūras galvaspilsētu grafiku par vienu gadu, šo titulu 2021. gadā nepiešķirot nevienai pilsētai. 2020. gada kultūras galvaspilsētām Golvejai un Rijekai bija atļauts kultūras galvaspilsētas titulu saglabāt līdz 2021. gada aprīlim. |
| 2022 |  Eša pie Alzetes, Luksemburga | *Esch-sur-Alzette 2022* |
|  Kauņa, Lietuva | *Kaunas 2022* |
|  Novi Sada, Serbija | *Novi Sad 2022* Arhivēts 2017. gada 2. augustā, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2023 |  Elefsina, Grieķija | *Eleusis 2023* Arhivēts 2021. gada 10. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. |
|  Timišoara, Rumānija | *Timișoara 2023* |
|  Vesprēma, Ungārija | Kopā ar Balatona ezera apkārtni kā *Veszprém-Balaton 2023* Arhivēts 2023. gada 25. martā, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2024 |  Tartu, Igaunija | *Tartu 2024* |
|  Badišla, Austrija | Kopā ar Zalckammergūtas novadu kā *Salzkammergut 2024* Arhivēts 2021. gada 28. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. |
|  Būdē, Norvēģija | *Bodø 2024* Arhivēts 2021. gada 16. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. |
| 2025 |  Kemnica, Vācija | *Chemnitz 2025* |
|  Novagorica, Slovēnija | Pasākumi notiks arī Gorīcijā, Itālijā ar nosaukumu *GOǃ 2025* |

### Turpmākajos gados

| Gads | Pilsēta un valsts | Piezīmes un ārējās saites |
| --- | --- | --- |
| 2026 |  Trenčina, Slovākija | *Trenčín 2026* |
|  Oulu, Somija | *Oulu 2026* |
| 2027 |  Liepāja, Latvija | *Liepāja 2027* Arhivēts 2023. gada 14. maijā, *Wayback Machine* vietnē. |
|  Evora, Portugāle | *Évora 2027* |
| 2028 |  Česke Budejovice, Čehija | *České Budějovice 2028* |
|  Burža, Francija | *Bourges 2028* |
|  Skopje, Ziemeļmaķedonija | *Skopje 2028* |
| 2029 |  Kiruna, Zviedrija | *Kiruna 2029* |
|  Ļubļina, Polija | *Lublin 2029* |
| 2030 |  Levēna, Beļģija | *Leuven 2030* |
|  Larnaka, Kipra | *Larnaka 2030* |
|  Nikšiča, Melnkalne | *Nikšić 2030* |
| 2031 |  Malta | Kandidātpilsētasː Birgu un Viktorija. |
|  Spānija | Potenciālās kandidātpilsētasː Burgosa, Granada, Heresa de la Frontera, Kaseresa, Ovjedo, Laspalmasa de Grankanārija, Toledo. |
| 2032 |  Bulgārija |  |
|  Dānija | Potenciālās kandidātpilsētas: Helsingēra, Nestveda |
| 2033 |  Itālija | Potenciālās kandidātpilsētas: Pezāro/Urbīno, Turīna, Viterbo |
|  Nīderlande | Potenciālā kandidātpilsēta: Hērlena |
| *Tiks paziņots* | Kultūras galvaspilsētas titulam var pieteikties pilsētas no Eiropas Savienības kandidātvalstīm — Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Gruzijas, Melnkalnes, Moldovas, Serbijas, Turcijas, Ukrainas un Ziemeļmaķedonijas —, no potenciālajām kandidātvalstīm — Kosovas —, kā arī no EBTA dalībvalstīm — Islandes, Lihtenšteinas, Norvēģijas un Šveices. |

### Karte

Atēnas
Florence
Amsterdama
Berlīne
Parīze
Glāzgova
Dublina
Madride
Antverpene
Lisabona
Luksemburga
Kopenhāgena
Saloniki
Stokholma
Veimāra
Aviņona
Bergena
Boloņa
Brisele
Helsinki
Krakova
Prāga
Reikjavika
Santjago de Kompostela
Roterdama
Portu
Brige
Salamanka
Grāca
Dženova
Lille
Korka
Patra
Sibiu
Liverpūle
Stavangere
Viļņa
Linca
Esene
Stambula
Pēča
Turku
Tallina
Gimarainša
Maribora
Košice
Marseļa
Rīga
Ūmeo
Monsa
Plzeņa
Sansevastjana
Vroclava
Orhūsa
Pafa
Valleta
Leuvardena
Plovdiva
Matēra
Rijeka
Golveja
Novi Sada
Kauņa
Eša pie Alzetes
Elefsina
Timišoara
Vesprēma
Tartu
Badišla
Būdē
Kemnica
Novagorica
Oulu
Trenčina
Liepāja
Evora
Burža
Burža
Česke Budejovice
Skopje
Kiruna
Ļubļina
Larnaka
Levēna
Nikšiča Pašreizējās kultūras galvaspilsētas (zaļā)
Kultūras galvaspilsētas turpmākajos gados (zilā)
Bijušās kultūras galvaspilsētas (sarkanā)
## Atsauces

## Ārējās saites

* Eiropas Parlaments - Eiropas kultūras galvaspilsētas Arhivēts 2008. gada 22. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* European Commission - European Capitals of Culture
* Association of Candidate Cities to the European Capital of Culture