Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 30. jūnijs

**30. jūnijs** ir gada 181. diena pēc Gregora kalendāra (182. garajā gadā). Līdz gada beigām ir atlikušas 184 dienas.

## Vārda dienas

Mareks, Tālivaldis

## Notikumi

* 1908. gads — Tunguskas fenomens: Podkamennaja Tunguskas upes tuvumā Krasnojarskas novadā, Krievijā notika sprādziens.
* 1911. gads — pieņemts pašreizējais Portugāles karogs.
* 1934. gads — Garo nažu nakts: Vācijā, Ādolfa Hitlera vadītā nacistu partija izrēķinājās ar konkurentiem.
* 1960. gads — Beļģu Kongo ieguva neatkarību no Beļģijas, mainot nosaukumu uz Kongo Republika (tagad Kongo Demokrātiskā Republika).
* 1971. gads — PSRS kosmosa kuģa *Sojuz-11* apkalpe gāja bojā, dehermetizējoties nolaižamajam aparātam.
* 1972. gads — pirmoreiz UTC laika sistēmai tika pievienota viena lieka sekunde, lai saskaņotu to ar Zemes rotācijas izmaiņām.
* 2020. gads — Ķīna pieņēma pretrunīgi vērtēto Honkongas nacionālās drošības likumu, kas apdraud Honkongas politiskās brīvības un samazina tās autonomiju.

## Dzimuši

* 1833. gads — Manuels Amadors Gerrero (*Manuel Amador Guerrero*), pirmais Panamas prezidents (miris 1909. gadā)
* 1861. gads — Džons Hovards Teilors (*John Howard Taylor*), britu burātājs un brokeris (miris 1925. gadā)
* 1893. gads — Valters Ulbrihts (*Walter Ulbricht*), VDR politiķis (miris 1973. gadā)
* 1900. gads — Džeimss Stegs (*James Stagg*), Lielbritānijas meteorologs (miris 1975. gadā)
* 1909. gads — Romāns Šuhevičs (*Роман Шухевич*), ukraiņu politiķis un militārais darbinieks (miris 1950. gadā)
* 1911. gads — Česlavs Milošs (*Czesław Miłosz*), poļu dzejnieks (miris 2004. gadā)
* 1933. gads — Indulis Ozols, latviešu ekonomists, sabiedriskais darbinieks un sporta funkcionārs (miris 2025. gadā)
* 1939. gads — Jānis Peters, latviešu dzejnieks (miris 2025. gadā)
* 1940. gads — Viktors Erise (*Víctor Erice*), spāņu kinorežisors
* 1955. gads — Egils Levits, Latvijas prezidents
* 1966. gads — Maiks Taisons (*Mike Tyson*), ASV bokseris
* 1975. gads — Ralfs Šūmahers (*Ralf Schumacher*), Vācijas autosportists
* 1981. gads:
	+ Tatjana Troina (*Татьяна Троина*), baltkrievu basketboliste
	+ Barbora Špotākova (*Barbora Špotáková*), čehu vieglatlēte, šķēpmetēja
* 1982. gads — Lizija Kaplana (*Lizzy Caplan*), amerikāņu aktrise
* 1985. gads:
	+ Trevors Arisa (*Trevor Ariza*), ASV basketbolists
	+ Maikls Felpss (*Michael Phelps*), ASV peldētājs

## Miruši

* 1817. gads — Abrahams Gotlobs Verners (*Abraham Gottlob Werner*), vācu ģeologs (dzimis 1749. gadā)
* 1919. gads — Džons Strats (*John Strutt*), britu fiziķis (dzimis 1842. gadā)
* 1949. gads — Eduards de Rotšilds (*Édouard de Rothschild*), franču finansists, aristokrāts un polo spēlētājs, olimpiskās bronzas medaļas ieguvējs (dzimis 1868. gadā)
* 1966. gads — Džuzepe Farina (*Giuseppe Farina*), Itālijas autosportists (dzimis 1906. gadā)
* 1995. gads — Georgijs Beregovojs (*Георгий Береговой*), PSRS kosmonauts (dzimis 1921. gadā)
* 1999. gads — Gunārs Bērziņš, latviešu karikatūrists (dzimis 1927. gadā)

## Svētku un piemiņas dienas

* Neatkarības diena (Kongo Demokrātiskā Republika)
# Brīvs saturs

**Brīvs saturs** jeb **brīva informācija** ir jebkura veida funkcionāls darbs, mākslas darbs vai cits radošs saturs, kurš atbilst brīva darba definīcijai. Brīvs darbs ir tāds, kuram nav nekādu būtisku juridisku ierobežojumu cilvēka tiesībām:

* izmantot vai izmainīt saturu,
* izplatīt satura kopijas,
* izplatīta no satura atvasinātus darbus.

Lai arī tiek izmantotas dažādas definīcijas, brīvs saturs ir juridiski līdzīgs, daudzos gadījumos pat identisks apzīmējums atvērtam saturam. Kā analoģiju var izmantot definīciju atvērtā pirmkoda un brīvās programmatūras jomā, kur atšķirības ir ideoloģiskas, nevis juridiskas.

## Atsauces
# Serbhorvātu valoda

| Serbhorvātu valoda *srpskohrvatski*, *српскохрватски* |
| --- |
| Valodu lieto: |  Serbija  Horvātija  Bosnija un Hercegovina  Melnkalne  |
| Reģions: | Balkānu rietumi |
| Pratēju skaits: | 16,35 miljoni |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Slāvu   Dienvidslāvu    Rietumu dienvidslāvu     **Serbhorvātu valoda**  |
| Rakstība: | Latīņu alfabēts un kirilica  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Bosnijā un Hercegovinā (bosniešu, serbu un horvātu valodas)  Horvātijā (horvātu valoda)  Kosovā (serbu valoda)  Melnkalnē (melnkalniešu valoda)  Serbijā (serbu valoda) |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | sh (novecojis) |
| ISO 639-2: |  |
| ISO 639-3: | hbs  |
| Reģions, kurā izplatīta serbhorvātu valoda |
|

**Serbhorvātu valoda** (*srpskohrvatski jezik*, *српскохрватски језик*) ir dienvidslāvu valoda. To lieto daudzi Bosnijas un Hercegovinas, Horvātijas, Kosovas, Melnkalnes un Serbijas iedzīvotāji. Tā ir arī nozīmīga mazākumtautību valoda Slovēnijā un Ziemeļmaķedonijā. Serbhorvātu valoda bija Dienvidslāvijas Karalistes un Dienvidslāvijas SFR valsts valoda. Šai valodai ir vairāki literārie varianti — horvātu, melnkalniešu, serbu un bosniešu valodas.

Horvāti, kas lielākoties ir Romas katoļi un gadsimtiem ilgi bijuši Venēcijas vai Austroungārijas pakļautībā, šo valodu sauc par horvātu valodu. Savukārt serbi, kas ir pareizticīgie un piecus gadsimtus bija Osmaņu impērijas pakļautībā, valodu dēvē par serbu valodu. Pēc tam, kad Bosnija un Hercegovina ieguva neatkarību, arī šajā valstī uz serbhorvātu valodas pamata tika izdalīta bosniešu valoda. Vārdu krājuma un izrunas atšķirības visās trijās valodās nav šķērslis, lai šo trīs valodu pratēji varētu savā starpā saprasties. Horvātu un bosniešu valodā tiek izmantots latīņu alfabēts, savukārt serbi vārdus pieraksta kirilicā.

## Skatīt arī

* Bosniešu valoda
* Horvātu valoda
* Melnkalniešu valoda
* Serbu valoda

## Atsauces
# Suga[labot | labot pirmkodu]

Suga: mājas zirgs
**Suga** (no lībiešu: *sug* — 'radinieks, radniecība, veids' vai igauņu: *sugu* — 'dzimums, cilts'; latīņu: *species*) ir taksonomijas vienība, kurā apvieno visus dzīvnieku, putnu, augu, sēņu, ķērpju u.c. īpatņus ar vienādām pazīmēm. Vienas sugas pārstāvji savā starpā var pāroties un radīt auglīgus pēcnācējus. Tikai retos gadījumos var pāroties un radīt pēcnācējus divas dažādas sugas, bet šīm sugām noteikti ir jābūt no vienas ģints un pēcnācēji vairumā gadījumu nebūs auglīgi, tos sauc par hibrīdiem, kad divu dažādu sugu pēcnācējs savukārt spēj vairoties, runa ir par himeru.

* Autohtonas sugas — tās, kas mīt savā pirmareālā. Arī senas kādas vietas padzīvotāji (aborigēni).
* Alohtonas sugas — svešcilmes dzīvnieki vai augi, kas ir ienācēji kādā vietā, attālinājušies no pirmareāla.
* Invazīva suga ir tāda suga, kas, nonākot svešā (jaunā) biotopā, tur kļuvusi dominanta vai agresīva un izspiež citas (vietējās) sugas, kā arī pārveido dabiskos biotopus.
* Aizsargājamās sugas — sugas kurām ar likumu tiek nodrošināta nepieciešamo pasākumu veikšana, lai skaitliski uzturētu to populācijas atbilstoši ekoloģijas, zinātnes, kultūras prasībām un ņemot vērā saimnieciskās un rekreatīvās prasības vai lai tuvinātu šo sugu populācijas minētajam līmenim.

Konkrētas sugas apdzīvo noteiktus areālus — teritorijas, kurās tā spēj izdzīvot. Areāli laiku pa laikam mainās atkarībā no klimata izmaiņām.

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Suga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)
# Karību reģions

Karību reģions
**Karību reģions** ir pasaules reģions, kurš atrodas galvenokārt Ziemeļamerikas dienvidu daļā, Karību jūrā. No reģiona ziemeļrietumos ir Meksikas līcis un Ziemeļamerika, rietumos Centrālamerika, bet dienvidos Dienvidamerika. Reģionā ir iekļautas vairāk kā 700 salas un rifi. Kopējā reģiona platība ir 239 681 km2, bet iedzīvotāju skaits ap 40 miljoniem.
Lielākās pilsētas ir Santodomingo, Havana, Portoprensa, Santjago un Kingstona.

## Karību reģiona valstis

Karību reģionā atrodas 13 valstis un 17 atkarīgās teritorijas:

* Bahamas
* Tērksas un Kaikosas

### Lielās Antiļu salas

* Kuba
* Jamaika
* Kaimanu Salas
* Puertoriko
* Haiti
* Dominikāna

### Mazās Antiļu salas

* ASV Virdžīnas
* Britu Virdžīnas
* Angilja
* Antigva un Barbuda
* Senmartēna
* Sintmārtena
* Saba
* Sintēstatiusa
* Senbartelmī
* Sentkitsa un Nevisa
* Montserrata
* Gvadelupa
* Dominika
* Martinika
* Sentlūsija
* Sentvinsenta un Grenadīnas
* Grenāda
* Barbadosa
* Trinidāda un Tobāgo
* Aruba
* Kirasao
* Bonaire

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Karību reģions.
# Simbioze

Savstarpējas simbiozes piemērs — parastā klaunzivs jeb amfiprions un aktīnija
**Simbioze** (no grieķu *συμ*, *sym* — 'kopā' un *βίοσίς*, *biosis* — 'dzīvot') bioloģijā ir ilgtermiņa attiecības, kas izveidojušās divām vai vairāk sugām dzīvojot kopā.

## Iedalījums

Šādas attiecības var būt abpusēji labvēlīgas, neitrālas vai neizdevīgas vienam, bet izdevīgas vai neitrālas otram (apzīmē ar +/+).
Mutuālisms ir simbiozes forma, kura abiem organismiem ir savstarpēji nepieciešama.
Komensālisms ir tāda simbiozes forma, kur viens no organismiem iegūst priekšrocības, nenodarot postu otram.
Parazītisms arī ir simbiozes forma.
Piemēram, ķērpji ir mutuālisma piemērs, jo ķērpji sastāv no sēnēm, baktērijām un aļģēm.

## Ārējās saites

* Simbioze: Pārsteidzošais stāsts par sugu sadarbību — Deivids Gonzaless (latviski). *TED-Ed* (2012. gada 13. marts).
# Starptautiskā Dabas aizsardzības savienība

| IUCN |
| --- |
|  |
| Tips |
Starptauiska organizācija |
| Dibināts |
1948. gada oktobrī Francijā |
| Galvenais birojs |
Glanda, Šveice |
| Ieņēmumi |
CHF 133 miljoni (2008) |
| Darbinieki |
Vairāk nekā 1000 (visa pasaule) |
| Tīmekļa vietne |
www.iucn.org |

**Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienība** (bieži saukta par **IUCN** saīsinājumā no angļu: *International Union for Conservation of Nature*) ir 1948. gadā dibināta starptautiska dabas un sugu aizsardzības organizācija. Organizācijas biedri ir valsts iestādes un nevalstiskās organizācijas, kopskaitā vairāk kā 1000. Organizācijā darbojas arī ap 11 000 zinātnieku.

## Mērķi un darba metodes

Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienības darbība vērsta uz zinātniski pamatotas informācijas par dabu vākšanu, apstrādi, un izplatīšanu. Kopš 1966. gada organizācija globāli un sistemātiski apkopo informāciju par sugu stāvokli un publicē to "Sarkanajā grāmatā". Starptautiskajai dabas un dabas resursu aizsardzības savienībai ir ANO Ģenerālasamblejas oficiālā novērotāja statuss.

## Ārējās saites

* Starptautiskā dabas un dabas resursu aizsardzības savienības mājaslapa(angliski)
# Sarkanie vīna dārzi[labot | labot pirmkodu]

| Sarkanie vīna dārzi |
| --- |
| *Sarkanie vīna dārzi Arlā* |
|  |
| Mākslinieks |
Vinsents van Gogs  |
| Gads |
1888 |
| Medijs |
eļļas krāsa, audekls  |
| Izmēri |
75 cm (30 in) × 93 cm (37 in) |
| Atrašanās vieta |
Puškina Tēlotājmākslas muzejs |
| Īpašnieks |
Krievija  |
| Inventāra nr. |
Ж-3372  |
| [labot Vikidatos] |

Sarkanie vīna dārzi ir nīderlandiešu gleznotāja Vinsenta van Goga eļļas krāsas glezna, ko viņš gleznojis 1888. gada novembra sākumā. Tā gleznota uz privāti gruntētas *Toile de 30* standarta izmēra audekla pamatnes. Tiek uzskatīts, ka glezna ir vienīgā, kas pārdota viņa dzīves laikā, un tā bieži iekļauta viņa nozīmīgāko darbu sarakstā.

## Tapšana

Glezna tapusi laikā, kad van Gogs dzīvoja Arlas pilsētā Francijas dienvidos. Van Gogu iedvesmoja apkārtējā ainava — lauku skati un skats uz pilsētiņu. Šis īsais laika posms no 1888. gada februārim līdz 1889. gada maijam tiek uzskatīts par produktīvāko periodu van Goga dzīvē. Pie viņa tolaik ciemojās Pols Gogēns un van Gogs fantazēja par mākslinieku ciematiņa izveidi, ko vadītu Gogēns.

1888. gada novembrī viņš rakstīja savam brālim Teo: "Ak, kāpēc nebiji kopā ar mums svētdien! Mēs redzējām pavisam sarkanu vīna dārzu — sarkanu kā sarkanvīnu. Pa gabalu tas izskatījās dzeltens, virs tā — zaļas debesis, apkārt — purpura krāsas zeme pēc lietus, vietām — dzeltena atblāzma no saulrieta." Drīz vien tapa glezna "Sarkanie vīna dārzi", attēlojot ražas novākšanu netālu no Monmažūras abatijas.

Glezna "Sarkanie vīna dārzi" pirmoreiz izstādē tika demonstrēta ikgadējajā *Les XX* izstādē Briselē 1890. gadā. To tur par 400 frankiem (mūsdienu vērtība ap 1000 ASV dolāru) iegādājās Anna Boša, impresionisma gleznotāja, *Les XX* dalībniece un mākslas kolekcionāre no Beļģijas; Anna bija Ežēna Boša, cita impresionisma gleznotāja un van Goga drauga, māsa. Van Gogs bija gleznojis arī Ežēna portretu (*Le Peintre aux Étoiles*) 1888. gada rudenī Arlā.

Tāpat kā gleznu "Nakts kafejnīca" to iegādājās krievu kolekcionārs Sergejs Ščukins, kura kolekciju boļševiki nacionalizēja un glezna vēlāk nonāca Puškina Tēlotājmākslas muzejā Maskavā.

## Atsauces

## Bibliogrāfija

* Hulsker, Jan. *The Complete Van Gogh*. Oxford: Phaidon, 1980. ISBN 0-7148-2028-8.
* Pickvance, Ronald. *Van Gogh in Arles* (exh. cat. Metropolitan Museum of Art, New York), Abrams, New York 1984. ISBN 0-87099-375-5.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sarkanie vīna dārzi.
# Marianas dziļvaga[labot | labot pirmkodu]

Marianas dziļvaga
**Marianas dziļvaga** ir dziļākā zināmā okeāna dziļvaga uz Zemes. Tās dziļums var sasniegt pat 11 kilometru atzīmi (ūdens spiediens pie dibena līdz 108,6 MPa). Tā atrodas Klusā okeāna ziemeļrietumos un stiepjas 1500 km garumā. No Marianas dziļvagas uz austrumiem un dienvidiem atrodas Marianas salas, bet uz ziemeļiem – Guama.

Marianas dziļvagā dzīvo vienšūnas organismi, ko sauc par foraminīferām.

## Dziļvagas izpēte

Cilvēku nolaišanās dziļvagā notika 1960. gada 23. janvārī, kad ASV Jūras kara flotes leitnants Dons Volšs un franču pētnieks Žaks Pikārs ar batiskafu *Trieste* nolaidās 11 512 metru dziļumā, sasniedzot dziļvagas dibenu. Pat šajā dziļumā viņi pamanīja līdz 30 centimetru garas zivis.

Precīzāku dziļvagas dziļumu izdevās izmērīt ar japāņu zondi *Kaiko* (かいこう), kas sasniedza ieplakas dibenu 1995. gada 24. martā. Fiksētais dziļums bija 10 911 m.

## Atsauces

## Skatīt arī

* Čelendžera dzelme

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Marianas dziļvaga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Marianas dziļvaga un Čelendžera dzelme neogeo.lv
# Edi Rama

| **Edi Rama** Edi Rama |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Albānijas premjerministrs |
|  |
| **Amatā** 2013. gada 15. septembris — *pašlaik* |
| Priekštecis |
Sali Beriša |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1964. gada 4. jūlijā  Tirāna, Albānija |
| Tautība |
tadžiks |
| Politiskā partija |
Albānijas Sociālistiskā partija |
| Reliģija |
sunnītu islāms |
| Paraksts |  |

**Edi Rama** (*Edi Rama*; dzimis 1964. gada 4. jūlijā Tirānā) ir Albānijas politiķis un mākslinieks, pašreizējais Albānijas premjerministrs. Bijušais Tirānas mērs (2000–2011.) un kopš 2005. gada Albānijas Sociālistiskās partijas līderis.

Kaut arī Rama ir bijušās komunistu partijas vadītājs, 1991. gadā Rama bija viens no studentu kustības līderiem, kura gāza Envera Hodžas režīmu. Rama vīlās galvenās opozīcijas partijas (Demokrātiskās partijas) darbībā tajā valdošās korupcijas dēļ. 1997. gadā drošības dienesta aģenti smagi piekāva Ramu, un viņš devās emigrācijā uz Parīzi.

Tomēr 1998. gadā toreizējais Albānijas premjers Fatoss Nano piedāvāja Ramam kultūras, jaunatnes un sporta ministra portfeli, un Rama piekrita.

2000. gadā Rama tika ievēlēts par Tirānas mēru, bet 2003. gadā Edi Rama - atkārtoti ar 61% balsu. Kā pilsētas galva Edi Rama izceļas ar vides sakārtošanas projektiem. 2013. gada parlamentārajās vēlēšanās, būdams vairāku partiju koalīcijā, Rama uzvarēja, sakaujot Albānijas Demokrātiskās partijas kandidātu Sali Berišu. Viņš uzvarēja 2017. gada parlamentārajās vēlēšanās.

2004. gada balsojumā Edi Rama tika atzīts par gada labāko pilsētas galvu pasaulē.
# Trenčīna

| Trenčīna  |
| --- |
| pilsēta |
| *Trenčín* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Trenčīna |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Slovākija |
| Apgabals |
Trenčīnas apgabals |
| Apriņķis |
Trenčīnas apriņķis |
| Pilsētas tiesības |
1412 |
| Platība |
|  • Kopējā |
82 km2 |
| Augstums |
268 m |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
54 104 |
|  • blīvums |
680,9/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa | www.trencin.sk |
|  **Trenčīna Vikikrātuvē** |

**Trenčīna** (slovāku: *Trenčín*) ir pilsēta Slovākijā, Trenčīnas apgabala un Trenčīnas apriņķa centrs. Katra gada jūlija sākumā pilsētā notiek mūzikas festivāls "Pohoda".

## Vēsture

Pie Trenčīnas pils atrasts romiešu uzraksts, kas tiek datēts ar 179. gadu. Visticamāk, ka Trenčīnas pils dibināta Lielmorāvijas valsts laikā. Kopš 1017. gada — Ungārijas sastāvā. Tāpat kā visa Slovākija, gadsimtiem bijusi Ungārijas sastāvā, pilsētas ungāriskais nosaukums ir Trenčēna (ungāru: *Trencsén*). Kopš 11. gadsimta Trenčēnas komitāta centrs. No 1302. un 1321. gadam Trenčīnas pils bija magnāta Mātes Čāka (*Máté Csák*, 1260/65—1321) rezidence, no kurienes viņš kontrolēja lielu daļu no mūsdienu Slovākijas. 1708. gada 3. augustā pie pilsētas notika Trenčīnas kauja, kurā Hābsburgu karaspēks sakāva kurucus Ferenca II Rākoci vadībā.

Pēc Pirmā pasaules kara iekļāvās Čehoslovākijā. Otrā pasaules kara laikā, Slovāku tautas sacelšanās laikā, Trenčīna atradās vācu *Sicherheitsdienst* un Gestapo galvenā mītne. No 1993. gada — Slovākijas sastāvā.

## Cilvēki

Pēc tautības vairums pilsētas iedzīvotāju ir slovāki (95,3 %). Pēc reliģiskās piederības — katoļi (65,8 %), nereliģiozi (22,3 %), luterāņi (7,1 %).

Trenčīna ir hokejistu Mariāna Gāborīka (1982), Zdeno Hāras (1977) un Tomāša Zāborska (1987) dzimtā pilsēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Trenčīna.
* mūzikas festivāls "Pohoda"
# Oulu

| Oulu  |
| --- |
| Pilsēta |
| *Oulu* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| OuluAtrašanās vieta Somijā |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Somija |
| Reģions |
Ziemeļpohjanmā |
| Dibināta |
1605. gadā |
|  • Kopējā |
3 052,8 km2 |
|  • sauszeme |
2 972,4 km2 |
|  • ūdens |
80,4 km2 |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
217 469 |
|  • blīvums |
73,2 iedz./km2 |
| Laika josla |
EET (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EEST (UTC+3) |
| Mājaslapa | www.ouka.fi |
|  **Oulu Vikikrātuvē** |

**Oulu** (somu: *Oulu*, zviedru: *Uleåborg*) ir pilsēta Somijā, Ziemeļpohjanmā reģiona centrs, līdz 2009. gadam Oulu lēnes centrs. Tā atrodas pie Oulujoki upes ietekas Botnijas līcī un ir lielākā pilsēta Somijas ziemeļu daļā. Visā Somijā tā ir sestā lielākā pilsēta.

## Vēsture

Oulu tika dibināta 1605. gada 20. jūlijā, kad Zviedrijas karalis Kārlis IX tajā uzbūvēja pili. 1882. gadā lielu daļu pilsētas nopostīja ugunsgrēks. Arhitekts Karls Ludvigs Engels tika nolīgts, lai palīdzētu pārbūvēt pilsētu. Tajā laikā tapa arī viena no nozīmīgākajām celtnēm pilsētā - Oulu katedrāle.

## Sports

Oulu bāzējas viena no pašlaik spēcīgākajām Somijas hokeja līgas komandām — Oulu "Kärpät". Pēdējo gadu laikā tā trīsreiz (2004., 2005. un 2007. gadā) kļuvusi par Somijas čempioni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Oulu.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Kadzuo Imaniši

Kadzuo Imaniši | Personas dati |
| --- |
| Dzimis | 1941. gada 12. janvārī |
| Dzimšanas vieta |  Hirosima, Japāna |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Aizsargs |
| Profesionālie klubi |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 1963-1969 |  Toyo Industries |  |  |
| Nacionālā izlase |
| 1966 |  Japāna | 3 | (0) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Kadzuo Imaniši** (japāņu: 今西 和男; dzimis 1941. gada 12. janvārī) ir bijušais japāņu futbolists, bijis Japānas futbola izlases dalībnieks.

## Nacionālā izlase

|  Japāna |
| --- |
| Gads | Spēles | Vārti |
| 1966 | 3 | 0 |
| Kopā | 3 | 0 |

## Ārējās saites

* *WorldFootball* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Transfermarkt* trenera profils (angliski)
* Japan National Football Team Database
# Alekss Manningers

Alekss Manningers |  Manningers 2010. gadā |
| Personas dati |
| Dzimis | 1977. gada 4. jūnijā |
| Dzimšanas vieta |  Zalcburga, Austrija |
| Miris | 2026. gada 16. aprīlī (48 gadu vecumā) |
| Miršanas vieta |  Nusdorfa pie Haunsbergas, Austrija |
| Augums | 189 cm |
| Sporta veids | futbols |
| Pozīcija | Vārtsargs |
| Profesionālie klubi |
| Sezonas | **Klubs** | **Sp†** | **(v)†** |
| 1995–1996 |  SV Salzburg | 1 | (0) |
| 1995 | →   Vorwärts Steyr | 5 | (0) |
| 1996–1997 |  Grazer AK | 23 | (0) |
| 1997–2002 |  Arsenal | 39 | (0) |
| 2001–2002 | →   Fiorentina | 24 | (0) |
| 2002 |  Espanyol | 0 | (0) |
| 2003 |  Torino | 3 | (0) |
| 2003–2005 |  Bologna | 0 | (0) |
| 2004–2005 | →   Siena | 18 | (0) |
| 2005–2006 |  Red Bull Salzburg | 16 | (0) |
| 2006–2008 |  Siena | 64 | (0) |
| 2008 |  Red Bull Salzburg | 0 | (0) |
| 2008 |  Udinese | 0 | (0) |
| 2008–2012 |  Juventus | 27 | (0) |
| 2012–2016 |  FC Augsburg | 34 | (0) |
| 2016–2017 |  Liverpool | 0 | (0) |
| Kopā |  | **254** | **(0)** |
| Nacionālā izlase |
| 1999–2009 |  Austrija | 33 | (0) |
| † Spēles (gūti vārti) tikai līgas spēlēs profesionālos klubos |

**Aleksandrs Manningers** (vācu: *Alexander Manninger*, dzimis 1977. gada 4. jūnijā, miris 2026. gada 16. aprīlī) bija Austrijas futbolists, spēlēja vārtsarga pozīcijā, bijis Austrijas futbola izlases dalībnieks.

Savas karjeras laikā spēlējis klubos Austrijā, Anglijā, Itālijā un Vācijā. Ar *Arsenal* komandu 1998. gadā kļuvis par Anglijas Premjerlīgas uzvarētāju, savukārt 2012. gadā ar *Juventus* komandu kļuvis par Itālijas A sērijas čempionu.

Austrijas futbola izlasi pārstāvējis no 1999. līdz 2009. gadam, kopumā aizvadot 33 mačus. Piedalījies 2008. gada Eiropas čempionātā.

Gājis bojā ceļu satiksmes negadījumā 2026. gada 16. aprīlī.

## Sasniegumi

**Arsenal Anglijas Premjerlīga: 1997–98
* FA kauss: 1998
* FA Charity Shield: 1998, 1999

**Juventus Itālijas A sērija: 2011–12

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *WorldFootball* profils (angliski)
* *Soccerbase* spēlētāja profils (angliski)
* *Soccerway* profils (angliski)
* *National-Football-Teams* profils (angliski)
* *Transfermarkt* spēlētāja profils (angliski)
* *Eu-football.info* profils (angliski)
* *FBref* spēlētāja profils (angliski)