# Darba svētki

| Darba svētki |
| --- |
| Starptautiskās strādnieku dienas svinības Vīnē, Austrijā 2013. gadā |
| Oficiālais nosaukums |
Latvijā — Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena |
| Citi nosaukumi |
Darba svētki Pirmais maijs |
| Atzīmēšana |
gājieni, demonstrācijas |
| Datums |
1. maijs (dažās valstīs Darba svētki citos datumos) |
| Biežums |
katru gadu |

**Darba svētki**, starptautiski zināmi kā **Starptautiskā strādnieku diena**, ir strādnieku svētki, kurus organizē strādnieku kustība, anarhisti, sociāldemokrāti, sociālisti un komunisti. Starptautisko strādnieku dienu svin 1. maijā. Šo datumu izvēlējās Otrā Internacionāle, lai pieminētu Hejmārketas slaktiņu Čikāgā, kur 1886. gada 4. maijā notika sadursmes starp astoņu stundu darbadienas aizstāvjiem un policiju, un vairāki cilvēki gāja bojā.

Lai gan pašlaik Darba svētkus atzīmē lielākajā daļā valstu, Aukstā kara laikā tos īpaši svinēja komunistiskajās valstīs. Arī pašlaik komunistiskajās valstīs, piemēram, Kubā, Ķīnā un Ziemeļkorejā 1. maijā notiek vērienīgas valsts atbalstītas svinības.

## Latvijā

"Darba simbols" (autori R. Suta un O. Skulme) 1919. gada 1. maija svinībās Rīgas Esplanādē
1919. gada 1. maijā Rīgā un daudzviet citur LSPR kontrolētajā teritorijā notika grandiozas Darba svētku svinības, kuru organizēšanai Stučkas valdība piešķīra 5 miljonu rubļu. Svētku organizēšanas komisiju vadīja rakstnieks Andrejs Upīts, Komunāru laukumā uzbūvēja “Darba simbolu” (autori Romans Suta un Oto Skulme) — 15 metru augstu finiera piramīdu, ko plašā lokā apjoza 20 koka obeliski.

1920. gada 29. aprīlī 1. maiju pasludināja par svinamu dienu, bet to svinēja kā Satversmes sapulces sasaukšanas dienu.
1935. gada 8. oktobrī 1. maiju svītroja no svinamo dienu saraksta. Tā vietā valdība dažādos vasaras datumos sāka rīkot Darba svētkus.

1941. gadā 1. maijs atkal kļuva par svinamu dienu ar nosaukumu — Starptautiskā proletariāta solidaritātes diena. Vācu okupācijas laikā to sauca par Darba svētkiem. Pēc padomju okupācijas atjaunošanas atgriezās 1941. gada nosaukums, aizstājot "proletariāta" ar "darbaļaužu".

1990. gada 3. oktobrī Latvijas Republikas Augstākā Padome pasludināja 1. maiju par svētku dienu ar nosaukumu — Darba svētki, Latvijas Republikas Satversmes sapulces sasaukšanas diena. Šis likums spēkā arī tagad.

Kopš 2004. gada 1. maijā atzīmējam arī Latvijas uzņemšanu Eiropas Savienībā.

## Darba svētki citos datumos

Darba svētku statuss dažādās valstīs:

     Brīvdiena 1. maijā vai ap to laiku

     Brīvdiena 1. maijā citu svētku dēļ

     Brīvdienas 1. maijā nav, Darba svētki citā dienā

     Nav brīvdienas 1. maijā un nav Darba svētku
Dažās valstīs Darba svētkus atzīmē citās dienās, piemēram, Apvienotajā Karalistē un Īrijā Darba svētki tiek svinēti pirmajā maija pirmdienā, savukārt Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanādā, Japānā, Austrālijā un Jaunzēlandē tos svin citos mēnešos. Lielākajā daļā valstu Darba svētki ir brīvdiena, dažās valstīs 1. maijs ir brīvdiena citu svētku dēļ.

### Darba svētki Amerikas Savienotajās Valstīs

Amerikas Savienotajās Valstīs Darba svētki tiek svinēti katra gada septembra pirmajā pirmdienā. Šajā dienā ir brīvdiena. Sestdienu un svētdienu pirms svētkiem sauc par Darba svētku nedēļas nogali.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Darba svētki.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)