Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Lapu sūnas[labot | labot pirmkodu]

| Lapu sūnas |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Apakšvalsts | Sūnaugi (*Bryophyta s.l.*) |
| Nodalījums | Lapu sūnas (*Bryophyta s.s.*) |
|  |
|  **Lapu sūnas Vikikrātuvē** |

**Lapu sūnas** (latīņu: *Bryophyta* sensu stricto) ir sūnaugu grupas sugām bagātākais evolūcijas zars ar apmēram 660 ģintīm un 20 000 sugām no kurām Latvijā droši konstatētas 450.

## Raksturojums

Lapu sūnu gametofīts ir vasas augs, diferencēts stumbrā un lapās. Substrātam tas piestiprināts ar zarainiem daudzšūnu rizoīdiem. Lapas uz stumbra parasti sakārtotas spirāliski, retāk divās vai trijās rindās. Lapas visbiežāk ar dzīslu. Sānzari aizmetas zem lapām. Stumbrā un lapās primitīvi vadaudu elementi.

Lapu sūnu gametangiji ir grupās galvenā stumbra vai sānzaru galotnēs. Ap gametangijiem augšējās lapas parasti izveido vīkalu, kas pasargā gametangijus no izkalšanas. Lapu sūnas var būt divdzimumu, viendzimumu, vienmājas vai divmāju. Lapu sūnu gametangijiem ir kātiņš. Anterīdiji un arhegoniju (vīrišķie un sievišķie vairošanās orgāni) atveras, kad augšējās sienas šūnas pārgļotojas. Pēc apaugļošanās attīstās sporu vācelīte un tās kātiņš. Sporu vācelītes un kātiņa augšanu un attīstību nodrošina gametofīts (zaļais sunaugs).

Lapu sūnas
Lapu sūnām ir liela reģenerācijas spēja Tās intensīvi vairojas veģetatīvi gan ar viegli atlūstošiem zariņiem, gan lapām, gan ar dažādiem vairķermeņiem.

Lapu sūnas ir izplatītas visās klimata joslās un ir ļoti daudzveidīgas. Arī Latvijā tas ir sugām visbagātākais sūnu nodalījums. Kopš Latvijā uzsākti sūnu pētījumi, briologi ir atraduši un noteikuši 450 lapu sūnu sugas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lapu sūnas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Kanagavas prefektūra[labot | labot pirmkodu]

| **神奈川県 Kanagawa-ken** |
| --- |
|  |
| Administratīvais centrs: | Jokohama |
| Reģions: | Kanto |
| Sala: | Honsju |
| Gubernators: |  |
| Platība: | 2 415,42 km² (43. vieta) |
| Iedzīvotāju skaits (2006): | 8 837 640 (3. vieta) |
| Iedzīvotāju blīvums: | 3577/km² |
| Pašvaldību skaits: | 35 |
| Mājaslapa: |  |
| Prefektūras simbols: |
|  |

Kanagavas prefektūras ainava (skats no Enošima salas uz Fudžisavas pilsētu)
**Kanagavas prefektūra** (japāņu: 神奈川県, *Kanagawa-ken*) ir Japānas prefektūra, kas atrodas Kanto novada dienvidos Honšjū salā. Galvaspilsēta ir Jokohama. Kanagava ietilpst Tokijas aglomerācijā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kanagavas prefektūra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Koreja

Koreja
**Koreja** (korejiešu: 한국, *Hanguk* (Dienvidkorejā) vai 조선, *Joseon* (Ziemeļkorejā)) ir ģeogrāfisks apgabals Austrumāzijā, kas ietver Korejas pussalu un tai apkārt blakus esošās salas. Agrāk tā bija vienota valsts, bet kopš Korejas kara tā ir sadalīta starp divām valstīm — Korejas Tautas Demokrātisko Republiku (Ziemeļkoreju) un Korejas Republiku (Dienvidkoreju).

Vēsturiski Koreja vairāk nekā tūkstoš gadu pastāvēja kā vienota politiskā un kultūras telpa, sākot no senajiem valstu veidojumiem, līdz pat centralizētajām karaļvalstīm — Korjo (no kuras cēlies nosaukums "Koreja") un vēlāk Čosonai. Korejas kultūra, valoda un rakstība attīstījās samērā izolēti, bet vienlaikus saņemot būtisku ietekmi no Ķīnas un vēlāk arī no Japānas.

1905. gadā pēc Krievijas–Japānas kara Koreja kļuva par Japānas protektorātu, bet 1910. gadā tika anektēta, kļūstot par Japānas koloniju līdz 1945. gadam. Pēc Otrā pasaules kara tā tika sadalīta pa 38. paralēli divās okupācijas zonās — ziemeļos padomju, dienvidos amerikāņu pārvaldē. Šis sadalījums 1948. gadā noveda pie divu atsevišķu valstu izveides.

Mūsdienās Korejas pussala ir viena no ģeopolitiski jūtīgākajām zonām pasaulē. Lai arī Ziemeļkoreja un Dienvidkoreja oficiāli joprojām atrodas kara stāvoklī (tā kā nav noslēgts miera līgums, tikai pamiera vienošanās), abu valstu attiecības laiku pa laikam svārstās no saspīlējuma līdz mēģinājumiem atjaunot dialogu un sadarbību.

Koreja tiek uzskatīta arī par nozīmīgu civilizācijas reģionu ar bagātu kultūras mantojumu, ieskaitot tradicionālo arhitektūru, rakstu valodu (hangilu), filozofiju (neokonfūcisms un budisms), kā arī mūsdienu ieguldījumu globālajā ekonomikā, zinātnē un popkultūrā.

## Skatīt arī

* Ziemeļkoreja
* Dienvidkoreja
* Korejas karš

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Koreja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)