Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ķīnas Komunistiskā partija[labot | labot pirmkodu]

| Ķīnas Komunistiskā partija |
| --- |
|  Ķīnas Komunistiskās partijas emblēma |
| Ģenerālsekretārs | **Sji Dzjiņpins** |
| Dibināta |
1921. gada 1. jūlijs (1. partijas kongress) 1920. gada 1. augusts (de facto) |
| Galvenā mītne |  Pekina, Ķīna |
| Biedri (2022) |
98 041 000 |
| Nacionālais kongress |
2 090 / 2 980
 |
| Mājaslapa |
|
english.cpc.people.com.cn |
| Partijas karogs |
|  |

**Ķīnas Komunistiskā partija** (ķīniešu: 中国共产党, *Zhōngguó Gòngchǎndǎng*) ir Ķīnas Tautas Republikas vadošā un valdošā partija. Pašreizējais partijas līderis ir Sji Dzjiņpins, kas ieņem Centrālās komitejas ģenerālsekretāra amatu. Partija tika dibināta 1921. gada jūlijā Šanhajā. Ķīnas Komunistiskā partija ar vairāk nekā 96 miljoniem biedru (2022. gada nogales dati) ir pasaulē otra lielākā partija aiz Indijas Tautas partijas.

Ķīnas Komunistiskā partija (ĶKP) kopš 1949. gada spēlē galveno lomu Ķīnas politiskajā sistēmā, pārvaldot valsti caur vienpartijas sistēmu un uzturot ideoloģisko kontroli pār valsts institūcijām, masu medijiem un bruņotajiem spēkiem. Partijas centrālā loma ir nostiprināta Ķīnas Tautas Republikas konstitūcijā, kur tā definēta kā "valsts un sabiedrības vadošā kodola spēks".

Vēsturiski ĶKP ideoloģiskais pamats bija balstīts uz marksisma-ļeņinisma principiem, ko vēlāk papildināja maoisms — īpaša marksisma interpretācija, ko izstrādāja Mao Dzeduns. Kopš 1980. gadiem partija ir piedzīvojusi vairākus būtiskus transformācijas posmus, it īpaši pēc Dena Sjaopina uzsāktajām reformām, kas ieviesa "sociālistisku tirgus ekonomiku". Lai gan ĶKP saglabā formālu uzticību marksismam-ļeņinismam, tās praktiskā politika bieži vien ietver kapitālistiskas iezīmes, radot unikālu sistēmu, ko oficiāli dēvē par "sociālismu ar ķīniešu specifiku".

Ģenerālsekretārs Sji Dzjiņpins, kurš pie varas ir kopš 2012. gada, ir centies pastiprināt partijas kontroli pār visām valsts un sabiedrības dzīves jomām. Viņš ir uzsācis vairākas kampaņas, tai skaitā plašu pretkorupcijas kampaņu, centralizējis varu, kā arī veicinājis ideoloģisku atdzimšanu, atsaucoties uz marksisma-ļeņinisma un Mao idejām. 2022. gadā Sji tika pārvēlēts par ģenerālsekretāru trešo termiņu, nostiprinot savu varu vēl nepieredzētā mērā kopš Mao Dzeduna ēras.

ĶKP struktūra ir hierarhiski organizēta, tās augstākā vara pieder Centrālajai komitejai, Politbirojam un tā Pastāvīgajam komitejam. Partija darbojas ciešā integrācijā ar valsts institūcijām un tautsaimniecību, kontrolējot nozīmīgākos lēmumu pieņemšanas procesus gan nacionālā, gan reģionālā līmenī.

Mūsdienās ĶKP saskaras ar izaicinājumiem saistībā ar sabiedrības novecošanu, ekonomikas izaugsmes palēnināšanos, sociālo nevienlīdzību, kā arī starptautisku kritiku par cilvēktiesību pārkāpumiem un autoritārisma pieaugumu. Tomēr partija joprojām saglabā augstu lojalitāti daudzos sabiedrības slāņos, pateicoties ekonomiskajai izaugsmei, nacionālisma stiprināšanai un efektīvai kontrolei pār informācijas telpu.

## Skatīt arī

* Ķīnas sociālisms

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ķīnas Komunistiskā partija.
* English.cpc.people.com.cn
# Nippon TV[labot | labot pirmkodu]

| *Nippon TV* |
| --- |
|  |
| Valsts |  Japāna |
| Valoda |
japāņu valoda |
| Dibināta |
1952. gadā |

Nippon TV ir Japānas televīzijas tīkls, kura galvenā mītne atrodas Minato, Tokijā. Tas dibināts 1952. gada 28. oktobrī.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (japāniski)
# Pūšamais mūzikas instruments

Dažādi latviešu tradicionālie pūšamie instrumenti — taure, rags, ganurags, āžrags, gana stabule, stabule un svilpīte, Latvijas Nacionālajā vēstures muzejā.
**Pūšamais mūzikas instruments** ir mūzikas instruments, kurā skaņa tiek radīta, izpildītājam ar muti pūšot gaisu instrumenta iemutē. Iemute un rezonators (parasti caurules veida) ir galvenās pūšaminstrumenta daļas. Skaņas augstuma izmaiņas tiek panāktas, mainot vibrējošā gaisa staba garumu.

Pūšamie mūzikas instrumenti tiek iedalīti divās lielās grupās: koka pūšaminstrumenti un metāla pūšaminstrumenti.
# Paranoja

**Paranoja** (no sengrieķu: *παράνοια* (*paránoia*) — 'neprāts') ir garīgi traucējumi, kuros personas domāšanu izteikti ietekmē raizes un bailes, bieži izraisot domāšanas iracionalitāti un murgus. Paranoiskai domāšanai ir raksturīga vajāšanas mānija — nerimstoša pārliecība par nopietnu, gandrīz visur esošu apdraudējumu. Paranoja nerada pārmaiņas personībā. Senāk ar šo vārdu apzīmēja personas garīgo stāvokli, ko nomāc jebkāda veida murgi.

## Ārējās saites

* Paranoja — medicīnisks termins
# Ceļš

Kalnu ceļš Alpos, Šveicē
**Ceļš** ir speciāli izveidota zemes josla, kas atvieglo sauszemes transportlīdzekļu, kā arī gājēju kustību. Ceļš, kuram ir ciets segums, nereti tiek saukts par **šoseju**, bet pilsētās par ielu, bulvāri vai gatvi. Vilcieni pārvietojas pa dzelzceļu, pa speciāli izbūvētām sliedēm. Arī ūdens transportlīdzekļiem ir savi ceļi, pa kuriem tie pārvietojas, piemēram, kuģu ceļš.

Fizikā par ceļu sauc trajektorijas garumu un to apzīmē ar burtu "l", bet ar burtu "s" tradicionāli apzīmē pārvietojumu, kas atsevišķos gadījumos var sakrist ar ceļu.

## Vēsture

Ceļu vēsture aizsākās jau senās civilizācijās, kad cilvēki sāka veidot ceļus un maršrutus ceļošanai. Senajā Romā tika izbūvēti pirmie bruģētie ceļi, kuriem bija liela nozīme impērijas attīstībā. Viduslaikos Eiropā ceļi bieži vien bija neērti un bīstami, jo to būvniecība un uzturēšana nebija reglamentēta. Tomēr 18. un 19. gadsimtā, attīstoties rūpniecībai un tirdzniecībai, sāka būvēt modernākus ceļus. Savukārt 20. gadsimtā, līdz ar automobiļu un masu transporta parādīšanos, ceļu infrastruktūra sāka attīstīties vēl straujāk. Mūsdienās ceļiem ir svarīga nozīme pilsētu savienošanā, nodrošinot transporta pieejamību un ekonomisko attīstību. Lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību un efektivitāti, pastāvīgi tiek pilnveidotas tehnoloģijas.

## Skatīt arī

* Automaģistrāle
* Veloceļš

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ceļš.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Parastā niedre[labot | labot pirmkodu]

| Parastā niedre *Phragmites australis* (*(Cav.) Trin. ex Steud.*) |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Viendīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Graudzāļu rinda (*Poales*) |
| Dzimta | Graudzāļu dzimta (*Poaceae*) |
| Ģints | Niedres (*Phragmites*) |
| Suga | Parastā niedre (*Phragmites australis*) |
|  |
|  **Parastā niedre Vikikrātuvē** |

**Parastā niedre** (*Phragmites australis*) ir segsēkļu grupas, graudzāļu dzimtas lakstaugs. Daudzgadīgs, liels augs — sasniedz 120—250 cm, sastopams gandrīz visur pasaulē pie ūdenstilpēm un mitrās vietās.

## Raksturojums

Auga saknenis ir ložņājošs, kails, stāvs, stingrs, mazliet spīdīgs, resns stiebrs 0,7—1,2 cm diametrā. Lapas lancetiskas, līdz 5 cm platas, zilganzaļas, gari nosmailotas, apakšpuse matēta, maksts gara. Lapas mēlīte apmatota. Skara 20—40 cm liela, blīva, ar sārti brūnu nokrāsu. Šo nokrāsu piešķir gan plēkšņu krāsa, gan sārti violetās putekšnīcas un brūnsarkanās, plūksnainās drīksnas. Vārpiņā 3—7 ziedi, no tiem apakšējais ir vīrišķais zieds, pārējie - divdzimumu ziedi. Vārpiņas plēksnes īsas, nevienādas, bez šķautnes, ar 3 ārējām vai 2 iekšējām dzīslām. Arī zieda plēksnes nevienādas. Ārējā zieda plēksne manāmi garāka nekā iekšējā, tomēr īsāka nekā vārpiņa. Ārējā zieda plēksne ar garu, sarveidīgu smaili, bet bez akota. Nogatavojoties graudiem, skara kļūst iepelēka. Kalluss ļoti gari apmatots, atskaitot vīrišķo ziedu, kā kalluss biežāk ir kails. Auglis — sīks, 0,1—0,15 cm garš grauds. Zied jūlijā.

Plaši izplatīta kosmopolītiska suga.

Latvijā augs sastopams visā valsts teritorijā, ezeru un upju krastmalās, zemos un pārejas purvos, mitrās pļavās, grāvjos. Aug lielās audzēs. Ar ložņājošajiem sakneņiem (veģetatīvo dzinumu garums sasniedz 10—15 m) spēj strauji ieņemt jaunas platības.

## Saimnieciskā nozīme

Niedrēm ir liela nozīme ūdens attīrīšanās procesā. Pavasarī, kamēr stiebri mīksti, var izmantot govju un zirgu barībai. Cietus stiebrus lieto jumtu segšanai, lecekšu segām, papīra un celulozes ražošanai. Dažās zemēs niedru stiebrus izmanto, aužot sienas dekorus, paklājus, žalūzijas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijasdaba.lv

## Attēlu galerija

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
| Ziedošas niedres. Francija |
| Ziedošas niedres. Francija  |

|  |
| --- |
| Niedres vasaras sākumā |
| Niedres vasaras sākumā  |

|  |
| --- |
| Niedres ziemā. Kaņieris |
| Niedres ziemā. Kaņieris  |

|  |
| --- |
| Niedres ziemā, Kaņieris |
| Niedres ziemā, Kaņieris  |

|  |
| --- |
| Niedru kūļi. Nīderlande |
| Niedru kūļi. Nīderlande  |

|  |
| --- |
| Niedru jumti. Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs |
| Niedru jumti. Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs  |

|  |
| --- |
| Niedru paklājiņš. Namībija |
| Niedru paklājiņš. Namībija  |

 |
# Iļjins

**Iļjins** (krievu: *Ильи́н*, no personvārda Iļja *(Илья́)*; sieviešu dzimtē Iļina *(Ильина́)*) ir krievu cilmes uzvārds. Cilvēki ar šo uzvārdu:

* Aleksandrs Iļjins-Ženevskis (Александр Ильин-Женевский; 1894—1941) — krievu šahists un valsts darbinieks;
* Dagnis Iļjins (dzimis 1992) — latviešu kanoe airētājs;
* Galaktions Iļjins (*Галактион Ильин*; 1898—1978) — Latvijas krievu politiķis;
* Ivans Iļjins (*Иван Ильин*, 1883–1954) — krievu filozofs un publicists;
* Viktors Iļjins (dzimis 1991) — Latvijas basketbolists.
# China Film Group Corporation

| *China Film Group Corporation* 中国电影集团公司 |
| --- |
|  |
| Tips |
valsts filmu izplatītājs, producentu kompānija |
| Darbības joma |
kino |
| Dibināts |
1999. gada februāris |
| Galvenais birojs | Pekina, Ķīna |
| Galvenās personas |
Hans Sanpings |
| Produkti |
filmas |
| Tīmekļa vietne | www.chinafilm.com |

China Film Group Corporation (saīsināti: **CFGC**; ķīniešu: 中国电影集团公司) ir lielākais un ietekmīgākais valsts uzņēmums, kas nodarbojas ar filmu izplatīšanu Ķīnas teritorijā. Atsaucoties uz *Forbes* pētījumu, tam pieder valsts monopols un visas importētās filmas tiek izplatītas sadarbībā ar šo uzņēmumu. Tāpat uzņēmumam pieder kinoteātri, un tas nodarbojas ar filmu finansēšanu, producēšanu un izplatīšanu. 2014. gadā kompānija bija lielākais valsts filmu izplatītājs ar 32,8% no kopējā valsts tirgus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
# Malajiešu valoda

| Malajiešu valoda *Bahasa Melayu* |
| --- |
| Valodu lieto: | Brunejā, Indonēzijā (galvenokārt kā indonēziešu), Malaizijā, Singapūrā, reģionāli - Taizemes dienvidos, Filipīnās, Mjanmas dienvidos, Kokosu (Kīlinga) Salās, Ziemsvētku Salā, Šrilankā, Surinamā un Austrumtimorā  |
| Reģions: | Dienvidaustrumāzija |
| Pratēju skaits: | ap 39 miljoniem, galvenokārt Malaizijā un Indonēzijā; ap 270 miljoniem, ja ieskaita indonēziešu valodu.  |
| Reitings: | 63. (pēc pratēju skaita, kuriem tā ir dzimtā valoda); 24. (kopā ar indonēziešu valodu) |
| Valodu saime: | austronēziešu valodas  malajiešu-polinēziešu valodas   kodola malajiešu-polinēziešu    malajiešu-sumbavanu     malajiskās valodas      malajiešu valodas       Malajas valodas        **Malajiešu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts (malajiešu alfabēts)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Brunejā  Indonēzijā  Malaizijā  Singapūrā |
| Regulators: | Majlis Bahasa Brunei - Indonesia - Malaysia Dewan Bahasa dan Pustaka Pusat Bahasa |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | ms |
| ISO 639-2: | may (B)  | msa (T) |
| ISO 639-3: | dažādi: zlm — malajiešu valoda kxd — Brunejas malajiešu valoda ind — indonēziešu valoda zsm — malaiziešu valoda jax — Džambi malajiešu valoda meo — Kedahas malajiešu valoda kvr — Kerinči xmm — Manado malajiešu valoda min — Minankabavu valoda mui — Musi zmi — Negeri Sembilanas malajiešu valoda max — Ziemeļmoluku malajiešu valoda mfa — Kelantanas-Patani malajiešu valoda zsm — literārā malajiešu valoda  |
|  |
|

**Malajiešu valoda** (*Bahasa Melayu*) ir austronēziešu valodu saimes makrovaloda, ko galvenokārt prot malajieši. Tā ir valsts valoda Malaizijā, kur tā tiek saukta par malaiziešu valodu, un Brunejā. Cits malajiešu valodas paveids — indonēziešu valoda — ir valsts valoda Indonēzijā. Savukārt Singapūrā tā ir viena no četrām valsts valodām. Malajiešu valoda galvenokārt ir izplatīta Malakas pussalas dienvidos, Sumatrā, Kalimantānā un citās Indonēzijas salās.

## Malajiešu alfabēts

Malajiešu alfabēts uz latīņu alfabēta bāzes| Kārtas skaitlis | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 8 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 |
| Lielais burts | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z |
| Mazais burts | a | b | c | d | e | f | g | h | i | j | k | l | m | n | o | p | q | r | s | t | u | v | w | x | y | z |
| IPA fonēma | a | b | tʃ | d | e | f | g | h | i | dʒ | k | l | m | n | o | p | q~k | r | s | t | u | v | w | ks | j | z |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Malajiešu valoda.
# ISBN[labot | labot pirmkodu]

13 ciparus garais ISBN svītrkods
**Starptautiskais grāmatas standartnumurs** (angļu: *International Standard Book Number*, ISBN) ir unikāls grāmatu starptautisks identifikatornumurs. ISBN ir veidots, vadoties pēc 9 ciparu grāmatas standartnumuru sistēmas (SBN), kuru izveidoja Gordons Fosters 1960. gados. ISBN sistēmu lieto vairāk nekā 150 valstīs. Šis kods tiek piešķirts publiski pieejamiem monogrāfiskiem izdevumiem. 13 ciparu garais kods sastāv no pieciem elementiem (kas katrs ir jāatdala viens no otra): prefikss, reģistrācijas grupa, reģistrants, publikācija, kontrolcipars.

## Ārējās saites

* ISBN rokasgrāmata
# Urbanizācija

Čikāga un tās urbanizētā apkārtne ir trešā lielākā aglomerācija Amerikas Savienotajās Valstīs
**Urbanizācija** (angļu: *Urbanisation*) ir process, kam galvenokārt ir raksturīga pieaugoša iedzīvotāju migrācija no lauku reģioniem uz pilsētām. Tāpat ar šo jēdzienu var saprast jau esošo pilsētnieku īpatsvara pieaugumu, pašu pilsētu teritoriju paplašināšanos, kā arī arvien intensīvāku ražošanas līdzekļu koncentrāciju pilsētās. Visbeidzot ar to var apzīmēt arī procesu, kurā kaut kas arvien vairāk sāk līdzināties pilsētai, kļūst arvien "pilsētnieciskāks".

## Iemesli

* Lauku apdzīvoto vietu kļūšana par pilsētām;
* Plašu aglomerāciju veidošanās;
* Migrācija no laukiem uz pilsētām.

## Latvijā un pasaulē

Karte, kurā redzams urbanizācijas procentuālais līmenis pasaules valstīs 2014. gadā.
Urbanizācijas līmeni aprēķina, dalot pilsētnieku skaitu ar valsts kopējo iedzīvotāju skaitu. Latvijā urbanizācijas līmenis 1935. gadā bija 35 %, bet 1989. gadā 70,8 %, t.i. divas trešdaļas valsts iedzīvotāju dzīvo pilsētās. Pasaulē urbanizācijas līmenis 1900. gadā bija tikai 13 % (220 miljoni iedzīvotāju dzīvoja pilsētās), 1950. gadā 29 % (732 milj.), 2005. gadā 49 % (3,2 miljardi), bet kopš 2007. gada pilsētnieku skaits pasaulē pārsniedz laucinieku skaitu (ir lielāks par 50 %). Paredzams, ka 2030. gadā urbanizācijas līmenis pasaulē sasniegs 60 procentus, bet 2050. gadā jau divas trešdaļas pasaules iedzīvotāju dzīvos pilsētās.

## Skatīt arī

* Aglomerācija
* Ekumenopole
* Metropole
* Pilsēta

## Atsauces
# Melilja

| Melilja  |
| --- |
| pilsēta |
| *Melilla* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  Meliljas atrašanas vieta |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Spānija |
| Autonomā pilsēta |  Melilja |
| Autonomijas statuss |
1995. gada 14. marts |
| Administrācija |
|  • Tips |
Spānijas autonoma pilsēta |
|  • Mērs prezidents |
Huans Hosē Imbroda |
| Platība |
|  • Kopējā |
12,3 km2 |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • kopā |
86 780 |
|  • blīvums |
6 865,9/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa | www.melilla.es |
|  **Melilja Vikikrātuvē** |

**Melilja** (spāņu: *Melilla*) ir Spānijai piederoša pilsēta Āfrikas ziemeļos Vidusjūras krastā; robežojas ar Maroku. Tās platība ir 20 km², un tajā dzīvo gandrīz 70 000 iedzīvotāju.

Melilja, tāpat kā Seuta, ir Spānijas autonoma pilsēta Ziemeļāfrikā. Līdz 1995. gada 14. martam Melilja un Seuta bija daļa no Malagas provinces, bet pēc tam kļuva par autonomām pilsētām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Melilja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)