Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Parīzes birža

Biržas ēka *Palais Brongniart*
Biržas iekšpusē
**Parīzes birža** (Bourse de Paris) bija Francijas fondu birža Parīzē. Dibināta 1724. gadā. Kopš 2000. gada tā zināma kā *Euronext Paris*.

Birža atradās ēkā *Palais Brongniart*, *Place de la Bourse* laukumā.

## Vēsture

Parīzes birža dibināta 1724. gadā, karalim Luijam XV vēloties ieviest kārtību Francijas ekonomikā.
18. gadsimtā biržas operācijas notika dažādās vietās Parīzē. 19. gadsimta sākumā biržas vajadzībām tika uzcelta ēka *Palais Brongniart*. Napoleons izdeva īpašus likumus biržas darbības regulēšanai.
18. gadsimtā galvenie vērtspapīri biržā bija vekseļi; 1840. gadā Parīzes biržā tika kotētas jau aptuveni 130 parāda vētrspapīri un akcijas.
1882. gadā sabruka Parīzes biržas tirgus. Biržai izdevās atgūties, kad tai aizdevumu sniedza Francijas Banka.

1900. gadā biržā tirgoja vairāk nekā 800 vērtspapīru (akcijas un obligācijas).

1986. gadā Parīzes biržā sāka darbu elektroniskā tirdzniecības sistēma *САС* (*Cotation Assistée en Continu*). Drīz vien tirgošanās ar balsi tika pārtraukta. Pamazām tika slēgtas provinces biržas, tajās tirgotie vērtspapīri tika iekļauti Parīzes biržas sistēmā. 1991. gadā Parīzes birža kļuva par vienīgo fondu biržu Francijā.

1990. gadu beigās Parīzes birža ierosināja apvienot Eiropas biržas. 2000. gadā tā apvienojās ar Amsterdamas un Briseles biržām, izveidojot uzņēmumu *Euronext*, kas reģistrēts Nīderlandē. Parīzes birža pārdēvēta par *Euronext Paris*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Parīzes birža.
# Handža

Vārds "handža" korejiešu valodā augšpusē handža un apakšā hangila rakstībā
**Handža** ir korejiešu valodas rakstībā izmantoto ķīnzīmju (hieroglifu) nosaukums, ko izrunā korejiešu valodā un raksta tradicionālajā ķīniešu rakstībā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Handža.
# Mobilizācija[labot | labot pirmkodu]

Mobilizācija Pirmā pasaules kara laikā
**Mobilizācija** (franču: *mobilisation*, no *mobiliser* — 'iekustināt') ir rezervistu iesaukšana aktīvajā karadienestā ar mērķi panākt bruņoto spēku nonākšanu karastāvoklī, reaģējot uz ārkārtas situāciju valstī vai pasaulē.

## Mobilizācija vēsturē

### Amerikas pilsoņu karš

Šī konflikta laikā Ziemeļamerikā no 1861. līdz 1865. gadam abas puses — gan ASV, gan Dienvidi mobilizēja savus resursus un armijas, lai uzsāktu karu. ASV armijā dienēja aptuveni 2,1 miljons vīru, bet Konfederācijas armijās kara laikā dienēja aptuveni 900 000 vīru. Ar laiku ASV atļāva afroamerikāņiem dienēt tās bruņotajos spēkos, kā rezultātā tika iesaistīti vairāk nekā 180 000 afroamerikāņu karavīru un jūrnieku.

### Pirmais pasaules karš

Vācijas karavīri dzelzceļa vagonā ceļā uz fronti 1914. gada augustā
Kopējais karojošajās armijās mobilizēto cilvēku skaits pārsniedza 70 miljonus. Karā iesaistītajās armijās tika nogalināti 10 miljoni cilvēku un ievainoti 20 miljoni.

### Krievijas—Ukrainas karš

Ukrainas rezerves karavīri mācību poligonā (2016)
Mobilizācija Ukrainā tiek īstenota, reaģējot uz Krievijas agresiju. 2014. un 2015. gadā tika veikti seši atklātas daļējas mobilizācijas viļņi, kopš 2022. gada turpinās vispārēja mobilizācija. 2022. gada jūlijā Ukrainas aizsardzības ministrs Oleksijs Rezņikovs paziņoja, ka Ukrainas bruņotajos spēkos ir mobilizēti līdz 700 000 cilvēku, līdz 60 000 robežsargu, līdz 90 000 Nacionālās gvardes un līdz 100 000 Nacionālās policijas darbinieku.

### Izraēlas—*Hamās* karš

Izraēlas Aizsardzības ministrija dažas stundas pēc *Hamās* uzbrukuma sākuma paziņoja par rezervistu iesaukšanu. Izraēlai vajadzēja tikai 48 stundas, lai mobilizētu 300 000 vīru.

## Mobilizācijas likumi Latvijā

Latvijas Republikas Mobilizācijas likums paredz, ka mobilizācija aptver Latvijas Nacionālos bruņotos spēkus, valsts civilās aizsardzības sistēmu un tautsaimniecību. Latvijas pilsoņi un nepilsoņi, valsts (arī ārvalstīs esošie), pašvaldību un privāto tiesību juridisko personu materiālie un finanšu līdzekļi veido mobilizācijas resursus. Ja nepieciešams, kā mobilizācijas resursus var izmantot arī iedzīvotājiem piederošos materiālos līdzekļus.

Lēmumu par mobilizācijas vai demobilizācijas izsludināšanu pieņem un izsludina Latvijas Republikas Ministru kabinets. Ja Ministru prezidents konstatē, ka Ministru kabinets nevar sanākt stundas laikā, lai pieņemtu lēmumu par mobilizācijas izsludināšanu un izsludinātu mobilizāciju, viņš pieņem lēmumu par mobilizācijas izsludināšanu un izsludina mobilizāciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mobilizācija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ķīnieši

Ķīnas etnolingvistiskā karte
**Ķīnieši** ir viena no Āzijas nācijām, lielākā nācija pasaulē. Ķīnieši lieto vairākas valodas, bet galvenokārt ķīniešu valodu ar hieroglifu rakstu, kas parādījās jau 13. gadsimtā pirms mūsu ēras. Reliģija — daoisms, budisms, konfūcisms, kā arī mazāk islāms un kristietība.

Termins "ķīnieši" attiecas uz visām etniskajām grupām, kuras dzīvo Ķīnā, vislielākā no tām ir haņi.

## Vēsture

Seno ķīniešu etniskā kopība aizsākās konsolidējoties Huanhes baseina pamatiedzīvotājiem ap 7.—6. gadsimtu pirms mūsu ēras. No šīs teritorijas tālāk senie ķīnieši izplatījās uz dienvidiem, ziemeļiem un rietumiem, kas viņiem ļāva pārtautot daudzas kaimiņu tautas. Lielais izplatības areāls un dažādu reģionu nošķirtība ir veicinājusi atšķirības starp dažādām ķīniešu daļām. Antropoloģiskā ziņā lielākā daļa ķīniešu pieder austrummongoloīdiem, bet Ķīnas dienvidos pārsvaru ņem dienvidmongoloīdu varianti.

## Etniskās grupas Ķīnā

Pastāv atšķirīgas koncepcijas par to, kas pieder pie ķīniešiem:

* Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) un Ķīnas Republikas pilsoņi.
* Etniskā skatījumā ĶTR kopumā ir atzinusi 56 etniskās grupas, kas mīt Ķīnā vismaz kopš pēdējās imperatoru dinastijas (Cjiņu dinastija) laikiem, kā arī pieskaita ķīniešus, kas mīt ārzemēs (huacjao). Tādā variantā ķīniešos iekļaujas arī mongoļi, tibetieši, mandžūri un citas tautības, tomēr sašaurināti par ķīniešiem var uzskatīt tikai haņus, kas sastāda 92% ĶTR un 98% Ķīnas Republikas iedzīvotāju, un tiem etniski tuvākās tautības.

## Ķīniešu skaita izmaiņas Latvijā pēc tautas skaitīšanu datiem (1897—2011)

|  **Deklarētā tautība**  | 1897 | 1920 | 1925 | 1930 | 1935 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ķīnieši | 0 | nez. | 2 | 1 | 6 | 13 | 16 | 9 | 7 | 48 | 45 |
# I Minho

| **I Minho** 이민호 |
| --- |
| I Minho 2022. gadā |
| Dzimis |
1987. gada 22. jūnijā  Seula, Dienvidkoreja |
| Nodarbošanās |
aktieris, dziedātājs un modelis |
| Darbības gadi |
2002–pašlaik |

**I Minho** (korejiešu: 이민호; dzimis 1987. gada 22. jūnijā) ir Dienvidkorejas aktieris, dziedātājs un modelis. Slavu, ne tikai Dienvidkorejā, bet arī pasaulē, ieguva ar piedalīšanos 2009. gada seriālā *Boys Over Flowers*, kas ieguva lielu popularitāti. Viņš filmējies arī tādos seriālos kā *City Hunter* (2011), *The Heirs* (2013), *Legend of the Blue Sea* (2016) un *The King: Eternal Monarch* (2020), kā arī tādās filmās kā *Gangnam Blues* (2015) un *Bounty Hunters* (2016).

Kopš 2017. gada 12. maija viņš pildīja alternatīvo dienestu kā sociālais darbinieks. 2019. gada 25. aprīlī Minho tika atbrīvots no dienesta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: I Minho.

* *IMDb* profils (angliski)
# Labdarība[labot | labot pirmkodu]

Naudas nodošana labdarībai
**Labdarība** ir liela mēroga ziedojumu (naudas, medicīnas, vai pārtikas) vākšana, parasti slimiem vai nabadzīgiem cilvēkiem. Dažreiz arī dzīvniekiem un dabas aizsardzībai. Labdarības akcijas bieži veido pēc dabas katastrofām, vai ikgadēji.

## Skatīt arī

* Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustība
* Ziedot.lv

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Labdarība.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
# Komiķis

Viens no visu laiku ievērojamākajiem komiķiem Čārlijs Čaplins
**Komiķis** ir persona, kuras darbs ir izklaidēt publiku ar jokiem vai smieklīgām darbībām. Komiķi visbiežāk ir aktieri vai humoristisku televīzijas raidījumu vadītāji. Komiķu joki var būt izteikti gan verbāli, gan attēloti ar kustībām. Komiķi var uzstāties gan atsevišķi, gan kopā ar citiem. Dažkārt tie mēdz iesaistīt savā priekšnesumā arī skatītājus.