Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Čančuņa

| Čančuņa  |
| --- |
| subprovinciāla pilsēta |
| 长春市 |
|  |
|  |
| Čančuņa |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Dzjiliņa |
| Platība |
|  • subprovinciāla pilsēta |
24 734,13 km2 |
|  • urbānā teritorija |
4 682 km2 |
| Augstums |
222 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • subprovinciāla pilsēta |
9 066 906 |
|  • blīvums |
301,6/km² |
|  • urbānā teritorija |
3 341 700 |
| Laika josla |
CST (UTC+8) |
| Pasta indekss | 130000 |
| Mājaslapa | www.changchun.gov.cn |
|  **Čančuņa Vikikrātuvē** |

**Čančuņa** (ķīniešu: 长春市, piņjiņs: *Chángchūn*, mandžūru: ᠴᠠᠩ
ᠴᡠᠨ, *Cang cun*) ir pilsēta Ķīnas ziemeļaustrumos, Dzjiliņas provinces administratīvais centrs. Čančuņai ir subprovinciālas pilsētas statuss. 2010. gadā pilsētas administratīvajās robežās dzīvoja 3,34 miljoni iedzīvotāju, bet subprovinciālās pilsētas teritorijā — 7,46 miljoni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čančuņa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Taiaņa[labot | labot pirmkodu]

| Taiaņa 泰安 |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
|  |
|  |
| TaiaņaRādīt kartē "Ķīna"TaiaņaRādīt kartē "Šaņduna" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Šaņduna |
| Centrs |
Taišaņa |
| Rajoni; pilsētas; apriņķi |

2; 2; 2
* Taišaņa
* Daijue
* -----------
* Sjiņtai
* Feičena
* -----------
* Ninjana
* Dunpina
 |
| Platība |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
7 761,83 km2 |
|  • urbānā teritorija |
2 086,8 km2 |
| Augstums |
167 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • prefektūras līmeņa pilsēta |
5 472 217 |
|  • vieta |
73 |
|  • blīvums |
707,8/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 123 541 |
|  • urbānais blīvums |
538,4/km² |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.taian.gov.cn |
|  **Taiaņa Vikikrātuvē** |

**Taiaņa** (ķīniešu: 泰安, piņjiņs: *Tài'ān*) ir prefektūras līmeņa municipalitāte Ķīnas austrumos, Šaņduna provincē. Izvietojusies provinces rietumos pie Taišaņa kalna. Robežojas ziemeļrietumos ar Liaočenu, ziemeļos — ar provinces galvaspilsētu Dzjinaņu, austrumos — ar Dzibo un Liņji, dienvidos — ar Dzjininu, bet rietumos pa Huanhes upi — ar Henaņas provinci. Pilsētas robežās esošais Taišaņa kalns ir viena no daoisma piecām svētajām vietām un UNESCO Pasaules mantojuma objekts.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Taiaņa.
# Dzjiņdzjana

| Dzjiņdzjana 晋江 |
| --- |
| apriņķa līmeņa pilsēta |
|  |
|  |
| DzjiņdzjanaRādīt kartē "Ķīna"DzjiņdzjanaRādīt kartē "Fudzjaņa" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Fudzjaņa |
| Municipalitāte |
Cjuaņdžou |
| Apkaimes; miesti |

6; 13
* Linjuaņa
* Luošaņa
* Meilina
* Cjinjuana
* Sjiņtana
* Sjijuaņa
* -----------
* Čeņdai
* Čidiaņa
* Čidzao
* Dunši
* Dzjiņdzjina
* Lunhu
* Neikena
* Šeņhu
* Sjibiņa
* Inliņa
* Junhe
* Dzimao
 |
| Platība |
|  • apriņķa līmeņa pilsēta |
721,7 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • apriņķa līmeņa pilsēta |
2 061 600 |
|  • vieta |
68 |
|  • blīvums |
2 752,5/km² |
|  • urbānā teritorija |
1 172 827 |
| Laika josla |
Ķīnas laiks (UTC-8) |
| Mājaslapa | www.jinjiang.gov.cn |
|  **Dzjiņdzjana Vikikrātuvē** |

**Dzjiņdzjana** (ķīniešu: 晋江, piņjiņs: *Jìnjiāng*) ir apriņķa līmeņa municipalitāte Ķīnas dienvidaustrumos. Ietilpst Fudzjaņas provinces Cjuaņdžou prefektūras līmeņa municipalitātē un pēc pilsētas iedzīvotāju skaita ir lielākā valsts apriņķa līmeņa municipalitāte un lielākā pilsēta Cjuaņdžou. Izvietojusies provinces dienvidaustrumos Taivānas šauruma krastā. Robežojas rietumos ar Naņaņu, ziemeļos — ar Cjuaņdžou Ličenas un Fendzes pilsētas rajoniem, austrumos — ar Šiši.

Galvenās rūpniecības nozares ir tekstilrūpniecība un apavu ražošana, pilsēta tiek dēvēta par Ķīnas "apavu galvaspilsētu". Pēc kopprodukta Dzjiņdzjana ir starp valsts attīstītākajām apriņķa līmeņa pašvaldībām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dzjiņdzjana.
# Finanšu centrs

**Finanšu centrs** ir pilsēta, reģions vai atsevišķos gadījumos valsts, kur koncentrēts liels daudzums finanšu iestāžu (bankas, apdrošināšanas kompānijas, fondi, utml.). Finanšu centri izceļas ar plašu finanšu pakalpojumu klāstu, kuri tiek izplatīti vai labvēlīgu apstākļu ietekmē izplatās uz citām teritorijām.

Atkarībā no to nozīmes finanšu centrus iedala starptautiskos un reģionālos.

## Finanšu centru nozīme

Finanšu centra esamībai kādas valsts iekšienē ir pozitīvs efekts uz tās ekonomiku.
Tie rada:

* darbavietas finanšu centra saistītajās nozarēs strādājošajiem;
* nodokļu ieņēmumus Valsts kasei gan tiešā, gan netiešā veidā;
* lētākus finanšu pakalpojumus attiecīgajā reģionā.

Piemēram, Šveicē finanšu sektora radītais IKP 2006. gadā bija 15% no kopējā, nodarbinot 5% no darbspējīgajiem iedzīvotājiem, nodokļu ienākumos radot 16% no visiem.

## Priekšnosacījumi finanšu centra eksistencei

Vēsturiski eksistē vairāki faktori, kuri veicina finanšu centru rašanos un attīstību:

* ērts ģeogrāfiskais novietojums
* stabila politiskā vide
* moderna infrastruktūra
* izglītots darbaspēks
* labas valodu zināšanas
* labvēlīga nodokļu politika
* brīva kapitāla kustība

## Starptautiskie finanšu centri

Pieci lielākie starptautiskas nozīmes finanšu centri ir:

1. Londona
2. Ņujorka
3. Honkonga
4. Singapūra
5. Šanhaja

## Reģionālie finanšu centri

Pasaulē pastāv daudzi reģionāli finanšu centri, lielākoties tās ir pilsētas, kurām ir nozīme kādā noteiktā reģionā. Pārsvarā tās ir valstu galvaspilsētas, kur notiek galvenās ekonomikas aktivitātes. Kā vienu no šādām pilsētām var minēt arī Rīgu.

## Atsauces
# Leģenda[labot | labot pirmkodu]

Leģendā par Fēniksu ir teikts, ka tas ik rītu, saulei lecot, dzimst no pelniem
**Leģenda** (latīņu: *legenda* — ‘lasītais’) ir fokloras un literatūras žanrs, kas galvenokārt ir dzejisks izdomāts teiksmains, fantastisks nostāsts par kādu neparastu vietu, personu vai vēsturisku notikumu. Mūsdienu literatūrā - sacerējums, kam raksturīga izdoma, fantastika, heroika. Leģendās parasti tiek stāstīts par notikumiem senos laikos. Tajās figurē varoņi, kuriem nereti ir kādas pārdabiskas spējas. Notikumi parasti ir pārspīlēti, tajos ir daudz izdomājumu. Šī iemesla dēļ zinātnieki, īpaši vēsturnieki, neuztver leģendas par nopietnām vēsturiskajām liecībām, tajā pašā laikā nenoliedzot, ka daļa no leģendas varētu balstīties uz patiesiem notikumiem.

## Skatīt arī

* Teika
* Mīts

## Atsauces
# Vjetnamieši

Vjetnamieši
người Việt / người Kinh|  |
|  |
| Visi iedzīvotāji |
|
ap 85–90 mlj. |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|  Vjetnama ap 82 000 000  ASV ap 2 000 000  Kambodža ap 400 000  Francija ap 300 000  Austrālija ap 300 000 |
| Valodas |
|
vjetnamiešu valoda |
| Reliģijas |
|
budisms, tautas reliģija, katolicisms, kaodaisms |
| Radnieciskas etniskas grupas |
|
muongi, thoi, kinhi |
|  |

**Vjetnamieši** jeb **kinhi** (pašnosaukums: *người Việt*, *người Kinh*) ir Dienvidaustrumāzijas tauta, Vjetnamas pamatiedzīvotāji un lielākā etniskā grupa valstī. Vjetnamieši veido lielāko daļu Vjetnamas iedzīvotāju un vēsturiski apdzīvo galvenokārt Sarkanās upes deltu, Mekongas deltu un piekrastes zemienes.

Vjetnamieši runā vjetnamiešu valodā, kas pieder pie austroaziātu valodu saimes. Vēsturiski vjetnamiešu kultūru spēcīgi ietekmējusi Ķīnas civilizācija, konfūcisms, budisms, vietējās tautas reliģijas un vēlāk arī Francijas koloniālā vara.

## Vēsture

Vjetnamiešu priekšteči izveidojās Sarkanās upes deltā mūsdienu Vjetnamas ziemeļos. Senākās vjetnamiešu kultūras saista ar Dongšonas kultūru, kas bija pazīstama ar bronzas bungām, rīsa audzēšanu un attīstītu apūdeņošanas sistēmu.

1. gadsimtā p.m.ē. Vjetnamas ziemeļu teritorijas nonāca Ķīnas impēriju kontrolē. Ķīnas pārvalde ilga vairāk nekā tūkstoš gadus un būtiski ietekmēja vjetnamiešu administrāciju, rakstību, izglītību, politisko kultūru un reliģiju. Tomēr vietējā valoda un etniskā identitāte saglabājās.

10. gadsimtā vjetnamieši atguva politisko neatkarību un izveidoja savu valsti. Viduslaikos Vjetnamas valstis pakāpeniski paplašinājās uz dienvidiem procesā, ko dēvē par *Nam tiến*. Šīs ekspansijas laikā vjetnamieši apdzīvoja Centrālo un Dienvidvjetnamu, pakļaujot vai asimilējot daļu čamu un khmeru iedzīvotāju.

19. gadsimtā Vjetnama nonāca Francijas koloniālās varas pakļautībā un kļuva par daļu no Franču Indoķīnas. Koloniālajā periodā vjetnamiešu sabiedrībā attīstījās modernā izglītība, pilsētu kultūra un nacionālā kustība.

20. gadsimtā vjetnamieši bija galvenais spēks cīņā par Vjetnamas neatkarību. Pēc Pirmā Indoķīnas kara un Vjetnamas kara valsts tika apvienota 1976. gadā. Kara un politisko pārmaiņu rezultātā izveidojās plaša vjetnamiešu diaspora ASV, Francijā, Austrālijā, Kanādā un citās valstīs.

Mūsdienās vjetnamieši ir dominējošā Vjetnamas etniskā grupa un veido valsts politiskās, kultūras un ekonomiskās dzīves pamatu. Lielas vjetnamiešu kopienas dzīvo arī ārpus Vjetnamas, īpaši Ziemeļamerikā, Eiropā un Austrālijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vjetnamieši.
# De facto

De facto (no latīņu valodas — 'saskaņā ar faktu, faktiski') ir izteiciens tieslietās, kas nozīmē, ka kaut kas notiek praksē, bet ne obligāti saskaņā ar likumu. Šo izteicienu bieži lieto kā pretstatījumu *de jure*. Tāpat terminu *"de facto"* var lietot arī gadījumos, kad pastāv noteiktas vispārpieņemtas normas, kuras nenosaka nekādi oficiāli likumi, noteikumi vai standarti.

Šo terminu lietojumu var ilustrēt ar valsts valodas piemēru. Lai arī Austrālijā, Lielbritānijā un ASV nav oficiāli noteiktas valsts valodas, *de facto* valsts valoda šajās valstīs ir angļu valoda. Tai pašā laikā Īrijā *de jure* valsts valoda ir īru valoda, taču *de facto* kā valsts valoda tiek lietota angļu valoda.

## Skatīt arī

* Latvijas valsts atzīšana *de facto*
* Latvijas valsts atzīšana *de iure*
# Evenku valoda

| Evenku valoda Эвэды̄ турэ̄н |
| --- |
| Valodu lieto: | Krievija, Ķīna  |
| Reģions: | Sibīrija, Iekšējā Mongolija, Mandžūrija |
| Pratēju skaits: | 13 800 |
| Valodu saime: |  Tungusu-mandžūru   Ziemeļtungusu    **Evenku valoda**  |
| Rakstība: | kirilica |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | — |
| ISO 639-2: | — |
| ISO 639-3: | evn |
|

**Evenku valoda**, agrāk **tungusu valoda**, ir tungusu-mandžūru saimes valoda.

## Izplatība

Evenku valoda ir viena no Krievijas Federācijas mazskaitlīgajām Ziemeļu tautu valodām, kuras pratēji apdzīvo Sibīrijas taigu un mežatundru joslā no Obas lidz Ohotskas jūrai mūsdienu Krievijas teritorijā, kā arī Mandžūrijas ziemeļrietumus un Mongoliju.

## Rakstība

Pirmā evenku valodas rakstība izveidota 1931. gadā uz latīņu alfabēta pamata. 1937. gadā pārcelta uz kirilicu. Mūsdienu evenku valodas alfabēts:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Е е | Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к |
| Л л | М м | Н н | Ӈ ӈ | О о | П п | Р р | С с | Т т | У у | Ф ф | Х х |
| Ц ц | Ч ч | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |

## Atsauces
# Khovāra[labot | labot pirmkodu]

| Khovāra کھووار  |
| --- |
| Valodas lokalizācija: |  |
| Valodu lieto: |  Pakistāna |
| Pratēju skaits: | ap 1 miljonu |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Indoirāņu   Indoāriešu    Dardu     **Khovāra**  |
| Rakstība: | Arābu alfabēts |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | *nav* |
| ISO 639-3: | khw |
|

**Khovāra** ir indoeiropiešu saimes dardu atzara valoda, kurā runā galvenokārt čitrālieši Pakistānas ziemeļos. Kopējais runātāju skaits tiek lēsts no 242 000 līdz 1 miljonam. Izplatīta lielākoties Čitrālas apriņķī Haiberpahtunhvas provincē un burušaskiem Ghizaras apriņķī Gilgitā-Baltistānā. Ievērojamas khovārā runājošo grupas ir arī lielākajās Pakistānas ziemeļdaļas pilsētās. Rakstība urdu alfabētā. Khovārā tiek izdoti laikraksti, ir radio programmas. Rakstīt un lasīt prasme 15—20% vīriešiem, 1% sievietēm.

## Atsauces

## Ārējās saites

Wikimedia Incubator
 Khovāras Vikipēdijas tests Vikimēdijas inkubatorā

* Towards a Sociolinguistic Profile of the Khowar Language by David Munnings
* KALASHA - KHOWAR - NURISTANI WORD LIST
# KAIST

| KAIST |
| --- |
|
한국과학기술원 |
|  |
| KAISTRādīt kartē "Dienvidkoreja"KAISTRādīt kartē "Āzija" |
| Dibināta |
1971 |
| Tips |
nacionālā pētniecības universitāte |
| Akadēmiskais personāls |
646 (2021) |
| Administratīvais personāls |
944 (2021) |
| Studenti |
10 793 (2021) |
| Doktorantūra |
11 228 (2021) |
| Atrašanās vieta |  Tedžona, Dienvidkoreja ﻿ / ﻿ |
| Mājaslapa | Oficiālā tīmekļa vietne |
|  |

**KAIST** (saīsinājums no angļu Korea Advanced Institute of Science and Technology) (korejiešu: 한국과학기술원) ir 1971. gadā dibināta nacionālā pētniecības universitāte Dienvidkorejas piektajā lielākajā metropolē Tedžonā.

Universitāte dibināta kā Korejas Padziļinātais Zinātnes institūts (*Korea Advanced Institute of Science*) ar Korejas prezidenta Paka Čonhi un ASV Starptautiskās attīstības aģentūras (USAID) atbalstu. Tās bijušo studentu vidū ir Dienvidkorejas pirmā kosmonaute Ī Sojona (1978) un dziedātāja Sumi Čo (*Sumi Jo*, 1962).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: KAIST.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# INSEAD

INSEAD (franču: *Institut européen d'administration des affaires*) ir prestiža biznesa augstskola ar atrašanās vietām Parīzē, Singapūrā un Abū Dabī. *INSEAD* dibināta 1957. gadā.

*The Financial Times* 2016., 2017. un 2021. gadā INSEAD maģistra studiju biznesa programmu (MBA) ierindoja 1. vietā pasaulē.

Skolas programmas ir trīskārši akreditētas — atbilstoši starptautiskajiem AMBA, EQUIS un AACSB standartiem. Skolas absolventu vidū ir ievērojami uzņēmēji un politiķi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne
# Finanšu tirgus

**Finanšu tirgus** ir sistēma vai platforma, kur notiek finanšu aktīvu pirkšana un pārdošana. Finanšu tirgi ļauj dalībniekiem apmainīties ar vērtspapīriem, valūtām, preču nākotnes līgumiem un citiem finanšu instrumentiem, kas palīdz finansēt uzņēmumus, valdības un citas organizācijas, kā arī pārvaldīt riskus un uzkrājumus. Šie tirgi palīdz noskaidrot aktīvu cenas, piešķir likviditāti un dod dalībniekiem iespēju veikt investīcijas vai risku pārvaldību.

Finanšu tirgi var būt dažādi, piemēram:

* Kapitāla tirgi — vieta, kur tirgo akcijas un obligācijas. Uzņēmumi un valdības var piesaistīt kapitālu, emitējot vērtspapīrus.
* Valūtas tirgi (*Forex*) — tirgi, kur notiek valūtu pirkšana un pārdošana.
* Preču tirgi — tirgi, kuros tirgojas ar izejvielām, piemēram, naftu, zeltu, lauksaimniecības produktiem.
* Derivatīvu tirgi — tirgi, kur tiek tirgoti atvasinātie finanšu instrumenti, piemēram, nākotnes līgumi vai opcijas, kas atvasināti no citiem aktīviem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Finanšu tirgus.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Biznesa modelis

Termins **biznesa modelis**  apraksta plašu neformālu un formālu modeļu loku, ko var lietot uzņēmumos, lai attēlotu dažādus biznesa aspektus, kā piemēram operacionālie procesi, organizācijas struktūras un finanšu prognozes. Lai arī termins ir lietots jau 1950. gados, tas ieguva plašu pielietojumu tikai 1990. gados. Daudzas neformālas termina definīcijas ir atrodamas populārajā biznesa literatūrā.
# Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts

| Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts |
| --- |
| *Massachusetts Institute of Technology* |
|  |
| Moto | *Mens et Manus* |
| Dibināta |
1861 (atvērta 1865.) |
| Tips |
Privāta |
| Finansējums |
US$9,9 miljardi |
| Prezidents |
Sjūzana Hokfīlda |
| Akadēmiskais personāls |
1009 |
| Studenti |
10 384 |
| Bakalaura izglītība |
4232 |
| Doktorantūra |
6152 |
| Atrašanās vieta |  Keimbridža, Masačūsetsa, ASV |
| Nobela prēmijas laureāti |
76 |
| Krāsa(-s) |
Sarkana un pelēka           |
| Talismans | *Tim the Beaver* |
| Mājaslapa |
web.mit.edu |

**Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts** (angļu: *Massachusetts Institute of Technology, MIT*) ir privāta universitāte, kas atrodas Keimbridžā, Masačūsetsā. Tajā ir piecas skolas un viena koledža, kopā 32 akadēmiskie departamenti, ar spēcīgu uzsvaru uz zinātnisku un tehnoloģisku izpēti.
Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 4. vietu (2017).

MIT devums un ikgadējie izpētes izdevumi ir vieni no lielākajiem starp ASV universitātēm.

## Vēsture

Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtu (MIT) 1861. gadā dibināja Viljams Bartons Rodžerss līdz ar industrializācijas pieaugumu ASV. Lai arī bāzēta uz Vācijas un Francijas politehnikumu modeļiem, MIT dibināšanas filozofija *mācīties darot* padarīja to par pionieri laboratorijas instrukciju jomā, izpētes studiju laikā un progresīvā arhitektūrā. Kā valdības finansēts izpētes un izstrādes centrs Otrā pasaules kara laikā MIT zinātnieki izstrādāja militārās aizsardzības tehnoloģijas, kas vēlāk kļuva par svarīgiem mehānismiem datoros, radaros un inerciālās vadības sistēmās. Pēc kara MIT reputācija paplašinājās ārpus pamatkompetencēm zinātnē un inženierijā līdz sociālajām zinātnēm kā ekonomika, lingvistika, politikas un vadības zinātne.

MIT abiturienti un fakultāte kļuva slavena ar savu tehnisko intelektuālo potenciālu (72 Nobela prēmijas, 47 Nacionālās zinātnes medaļas saņēmēji un 29 Makartūra stipendijas), uzņēmēju spējām (1997. gada pētījums apgalvoja, ka ar MIT saistīto personu kompāniju kopējie ienākumi veidotu 24. lielāko pasaules ekonomiku), un nekaunību (biežā prakse, veidojot komplicētus praktiskos jokus).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Masačūsetsas Tehnoloģiju institūts.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Nakts muzejā

| Nakts muzejā |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums |
Night at the Museum |
| Žanrs |
komēdija |
| Režisors |
Šons Levijs |
| Producents |
Kriss Kolumbuss |
| Scenārija autors |
Milans Trenss |
| Galvenajās lomās |
Bens Stillers Karla Gugino Diks Van Daiks Bills Kobss Robins Viljamss |
| Mūzika |
Alans Silvestri |
| Montāža |
Dons Zimmermans |
| Studija | * 1492 Pictures
* Ingenious Film Partners
 |
| Izplatītājs |
20th Century Fox |
| Ilgums |
104 minūtes |
| Valsts |
ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
110 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
574 480 841 US$ |
| Nākamā filma |
"Nakts muzejā 2" (2009) |
| **IMDb profils** |

**"Nakts muzejā"** (angļu: *Night at the Museum*) ir 2006. gada piedzīvojumu kinokomēdija. Filmā piedalās tādi slaveni aktieri kā Bens Stillers, Robins Viljamss, Ouens Vilsons. Filma ir par naktssargu, kas pirmajā darba dienā uzzina, ka apburtas plāksnes dēļ viss muzejā naktīs atdzīvojas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa (angliski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Džejs Čou

| Džejs Čou 周杰倫 |
| --- |
| Džejs Čou 2023. gada 3. jūlijā Šanhajā |
| Galvenā informācija |
| Dzimis |
Džou Dzjeluņs 1979. gada 18. janvārī  Linkou, Jaunā Taibeja, Taivāna |
| Žanri |
mandpops, ķīniešu roks, latīņu soulmūzika, ķīniešu hiphops, mūsdienu ritmblūzs |
| Nodarbošanās |
dziedātājs, dziesmu autors, ierakstu producents, aktieris, televīzijas personība, uzņēmējs |
| Instrumenti |
vokāls, klavieres, čells, ģitāra, gudžena mūzika, ķīniešu flauta, bungas, bītbokss |
| Darbības gadi |
2000—pašlaik |
| Izdevēji | *Alfa*, JVR, *Universal Music Group* |

**Džejs Čou**, īstajā vārdā **Džou Dzjeluņs** (ķīniešu: 周杰倫, piņjiņs: *Zhōu Jiélún*; dzimis 1979. gada 18. janvārī), ir taivāniešu mūziķis, dziedātājs, kinoproducents, aktieris un kinorežisors.

## Mūziķa karjera

1998. gadā Džejs Čou tika ievērots talantu konkursā, kurš viņš demonstrēja savu prasmi spēlēt klavieres un dziesmu rakstīšanas māku. Kaut arī Džejs Čou konkursā neuzvarēja, tomēr viņa komponēšanas talantu ievēroja šova vadītājs, ietekmīgs Taivānas izklaides biznesa pārstāvis Džekijs Vu, un noslēdza ar viņu līgumu par dziesmu komponēšanu savai ierakstu kompānijai *Alfa Music*, iesaistot darbā arī tekstu autoru Vinsentu Fangu.

2000. gadā izdeva savu pirmo albumu *Jay*. Pēc tam sekoja otrais albums *Fantasy* (2001). Kopš tā laika Džejs Čou kļuvis par vienu no veiksmīgākajiem dziedātājiem ķīniešu valodā runājošajā pasaulē, viņam ir 15 Taivānas balvas *Golden Melody Awards* — visvairāk no visiem dziedātājiem — un viņš ir ieguvis pagodinošo *Mandopop* karaļa nosaukumu. Viņš kļuva par pirmo *Mandopop* mākslinieku, kurš iekļuvis Starptautiskās ierakstu industrijas federācijas (IFPI) globālajā albumu pārdošanas topā ar savu 15. studijas albumu *Greatest Art Works of Art*, kas 2022. gadā bija pasaulē visvairāk pārdotais ieraksts.

Četras reizes saņēmis *World Music Awards* balvu pasniegšanas ceremonijā balvu kā vislabāk pārdotais ķīniešu mākslinieks. Savas karjeras laikā ir pārdevis vairāk nekā 30 miljonus albumu. CNN 2009. gadā nosauca Čou par vienu no 25 ietekmīgākajiem cilvēkiem Āzijā — vienīgo Taivānas cilvēku, kas iekļauts šajā sarakstā. Čou mūzikas video ir vieni no visvairāk skatītajiem vietnē *YouTube* — seši viņa video pārsnieguši 100 miljonus skatījumu, kas ir visvairāk no visiem ķīniešu māksliniekam. Viņš ir devies astoņās koncerttūrēs, tostarp *The Invincible World Tour* (2016—2019), kas piesaistīja vairāk nekā trīs miljonus skatītāju.

Džejs Čou 2008. gada janvārī Seulā
## Aktiera karjera

Uzsācis aktiera karjeru filmā *Initial D* (2005), kam sekoja filmas *Curse of the Golden Flower* (2006), *Kung Fu Dunk* (2008) un *The Treasure Hunter* (2009). Attēlojis lomas tādās pazīstamās Holivudas filmās kā "Zaļais sirsenis" (2011) un "Krāpšanas ilūzija 2" (2016). Bijis gan režisors, gan aktieris filmās *Secret* (2007), *The Rooftop* (2013) un televīzijas seriālā *Pandamen* (2010).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džejs Čou.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
# Wikinews[labot | labot pirmkodu]

*Wikinews* logo
Wikinews ir viens no *Wikimedia Foundation* projektiem, kas ir balstīts uz *wiki* programmatūru. Tā ir tiešsaistes ziņu tīmekļa vietne. Šajā projektā atšķirībā no citiem *Wikimedia Foundation* projektiem ir atļauti oriģināldarbi. Oficiāli projekts tika izveidots 2004. gada 8. novembrī.

2025. gada 28. jūnijā *Wikimedia Foundation* satura projektu darba grupa iesniedza priekšlikumu par *Wikinews* slēgšanu. 2026. gada martā WMF paziņoja, ka *Wikinews* tiks slēgts un no tā paša gada 4. maija būs pieejams tikai lasīšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Wikinews*
# Ņujorkas fondu birža[labot | labot pirmkodu]

| Ņujorkas fondu birža |
| --- |
| *New York Stock Exchange* |
|  |
| Darbības joma |
finanses |
| Dibināts |
1817. gada 8. martā |
| Galvenais birojs | Ņujorka,  ASV |
| Produkti |
fondu biržas |
| Īpašnieks(-i) | *Intercontinental Exchange* |
| Tīmekļa vietne | www.nyse.com |

**Ņujorkas fondu birža** (angļu: *New York Stock Exchange*, NYSE) ir fondu birža Amerikas Savienotajās Valstīs, kas visā pasaulē tirgo vērtspapīrus. Biržas īpašnieks ir *Intercontinental Exchange* grupā. Šī ir pasaulē lielākā fondu birža pēc tirgus kapitalizācijas (2025. gada maijs — 31,7 triljoni ASV dolāru). Birža atrodas Volstrītā, Ņujorkā. Tā tika dibināta 1817. gada 8. martā. Biržas valdes priekšsēdētāja ir Šerona Bouena, prezidente — Lina Mārtina.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ņujorkas fondu birža.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne