Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Džedzjana[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Džedzjanas province** |
| **浙江省** |
| —  **province**  —  |
| Džedzjanas provinces atrašanās vieta Ķīnā |
| Pārvaldes centrs
  | Handžou
 |
| Valsts
 |  Ķīna |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 101 800 km² |
| **Iedzīvotāji** (2010. gadā) |
|  - Kopā | 54 426 891 |
|  - Blīvums | 534,6/km² |
| Laika josla | UTC (UTC+8)
  |
| **Mājaslapa:** www.zj.gov.cn |
|  **Džedzjanas province Vikikrātuvē** |

**Džedzjanas province** (ķīniešu: 浙江省, piņjiņs: *Zhèjiāng Shěng*) ir viena no Ķīnas 22 provincēm. Province atrodas Lielajā Ķīnas līdzenumā. Robežojas ar Dzjansu, Aņhui, Dzjansji un Fudzjaņas provincēm, kā arī ar Šanhajas municipalitāti. Austrumos to apskalo Austrumķīnas jūra. Provinces administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Handžou. 2010. gadā Džedzjanas provincē dzīvoja 54,4 miljoni iedzīvotāju, no kuriem 99,2% ir haņi, 0,4% — še, 0,4% — citi.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džedzjana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Kontinentālā Ķīna

Kontinentālā Ķīna — teritorijas, kas atrodas tiešā Ķīnas Tautas Republikas pārvaldē
**Kontinentālā Ķīna** (ķīniešu: 中国大陆', angļu: *Mainland China*) ir Ķīnas Tautas Republikas teritorija, izņemot Honkongu, Makao un Taivānu.

20. gadsimta 30. gados Ķīnas—Japānas kara laikā kontinentālo Ķīnu daļēji okupēja Japānas Impērijas karaspēks. Pēc Ķīnas Komunistiskās partijas uzvaras pilsoņu karā un Gomiņdana atkāpšanās uz Taivānas salu abas puses turpināja uzskatīt gan kontinentālo daļu, gan salu par Ķīnas teritoriju. "Kontinentālo Ķīnu" sāka dēvēt par Ķīnas pamatdaļu, kas kopš 1949. gada oficiāli tiek dēvēta par **Ķīnas Tautas Republiku**.

Pēc Honkongas un Makao atgriešanās ĶTR jurisdikcijā 1997. gadā un Makao 1999. gadā tām tika piešķirts īpašā administratīvā reģiona statuss saskaņā ar politiku "viena valsts, divas sistēmas", saglabājot savas ekonomiskās un politiskās sistēmas, tāpēc termins "kontinentālā Ķīna" joprojām netiek lietots runājot par šīm teritorijām.

## Atsauces

## Ārējās saites
# Province

**Province** ir teritoriāla vienība, gandrīz vienmēr kādas valsts administratīva apakšvienība.

## Vēsture

Vārds "province" nāk no latīņu valodas vārda "provincia" (tulk. - *uzvarētā zeme*), kas tika izmantots Senajā Romā un apzīmēja administratīvu teritoriju, kas atradās maģistrāta pārvaldē. Pēc Romas impērijas sabrukuma vārda "province" lietošana administratīvu apgabalu apzīmēšanai Rietumeiropā tika atsākta tikai vēlīnajos viduslaikos.

## Interesanti fakti

* Vārds "province" nereti tiek lietots, lai apzīmētu kādu teritoriju, kas atrodas ārpus metropoles, bieži ar nievājošu nozīmi.
* No vārda "province" ir cēlies Francijas ģeogrāfiskā reģiona (Provansas) un administratīvā reģiona "Provansa-Alpi-Azūra krasts" nosaukums.
# Čuncjina

| Čuncjina  |
| --- |
| Municipalitāte |
| 重庆市区 |
|  |
|  |
|  Čuncjinas municipalitātes atrašanās vieta |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Apdzīvota kopš |
ap 316. gadu p.m.ē. |
| Platība |
|  • Municipalitāte |
82 403 km2 |
|  • urbānā teritorija |
5 472,8 km2 |
| Augstums |
237 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • Municipalitāte |
32 054 159 |
|  • blīvums |
398/km² |
|  • urbānā teritorija |
7 457 589 |
| Laika josla |
CST (UTC+8) |
| Mājaslapa | english.cq.gov.cn |
|  **Čuncjina Vikikrātuvē** |

**Čuncjina** (vienkāršotā ķīniešu: 重庆, tradicionālā ķīniešu: 重慶, piņjiņs: *Chóngqìng*) ir pilsēta Ķīnas centrālajā daļā pie Dzjalinas upes ietekas Jandzi. Čuncjinas pilsēta ir viena no četrām Ķīnas pilsētām, kura veido atsevišķu, provincēs neietilpstošu municipalitāti. Čuncjinas municipalitātē 2005. gadā dzīvoja vairāk kā 32 miljoni iedzīvotāju, tomēr pašā Čuncjinas pilsētā ir vairāk nekā 7 miljoni iedzīvotāju. Pilsēta ir visai kalnaina un viena no retajām Ķīnas lielpilsētām, kurā ir salīdzinoši maz riteņbraucēju.

Vēsturiski liela upes osta, pēc Otrā pasaules kara Čuncjina kļuva par vienu no lielākajiem Ķīnas militārās rūpniecības centriem. Pilsētas apkaime bagāta ar derīgajiem izrakteņiem. Ap Čuncjinu ir lielākās dabasgāzes un stroncija atradnes Ķīnā. Šeit atrodas arī lielākā alumīnija rūpnīca valstī.

Pēc Triju aizu aizsprosta pabeigšanas Čuncjinas osta spējīga uzņemt okeāna klases kuģus.

## Vēsture

Čuncjina tiek uzskatīta par pusleģendārās Ba valsts galvaspilsētu, kas radās 11. gadsimtā p.m.ē. 316. gadā p.m.ē. to ieņēma Cjiņu valsts. 581. gadā (Suju dinastijas (*Sui*) laikā) pilsētu nosauca par Ju (*Yu*), bet 1102. gadā — par Gunu (*Gong*).

1189. gadā Dienvidu Sunu princis Džao Duņs (*Zhao Dun*), atzīmēdams savu kronēšanu, nosauca pilsētu pašreizējā vārdā.

1362. gadā (Juaņu dinastijas laikā) nemiernieku līderis Mins Judžeņs (*Ming Yuzhen*) Čuncjinā nodibināja neatkarīgu, īslaicīgi pastāvošo Dasjas (*Daxia*) Karalisti. 1621. gadā īsu laiku pilsētā pastāvēja neatkarīgā Dalianas (*Daliang*) Karaliste.

1891. gadā Čuncjina kļuva par pirmo iekšzemes ostu, kura tika atvērta ārzemniekiem.

No 1937. līdz 1945. gadam Čuncjina bija Dzjana Dzješi Ķīnas valdības pagaidu galvaspilsēta. To smagi bombardēja Japānas aviācija, šo gadu laikā veicot 268 uzlidojumus un nometot uz pilsētu 11 500 aviācijas bumbu. Čuncjina tiek uzskatīta par visvairāk bombardēto pilsētu Otrajā pasaules karā.

1997. gadā tika izveidota Čuncjinas municipalitāte.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Čuncjina.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Mandžūri

Mandžūri|  |
| Visi iedzīvotāji |
|
10 682 263 |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
| * Ķīna 10 410 585 (2010)
* Taivāna 12 000 (2004)
 |
| Valodas |
|
gandrīz visi runā mandarīnu valodā, tikai 10% runā mandžūru valodā |
| Reliģijas |
|
šamanisms, budisms |
|  |

**Mandžūri** (mandžūru: ᠮᠠᠨᠵᡠ, *manju*, ķīniešu: 满族, piņjiņs: *Mǎnzú*) ir etniskā grupa, kas galvenokārt dzīvo Ķīnas ziemeļaustrumos, vēsturiskajā Mandžūrijā. Mandžūri ir lielākais tungusu tautu atzars. Kopējais mandžūru skaits tiek lēsts ap 10 miljoniem. Tā ir ceturtā lielākā etniskā grupa Ķīnā. Aptuveni puse no mandžūriem dzīvo Liaoninas provincē.

Mandžūri galvenokārt runā mandarīnu valodā, tikai 10% no tiem runā mandžūru valodā.

## Vēsture

Mandžūru ziedu laiki sākās 17. gadsimtā, kad viņi iekaroja Minu dinastiju un Ķīnā dibināja Cjinu dinastiju (1644–1911). Cjinu impērijā, kas tika izveidota pēc Ķīnas iekarošanas 1644. gadā, mandžuši ieņēma priviliģētu stāvokli, veidojot armijas un valsts pārvaldes struktūru. Etniskie ķīnieši sāka ieņemt augstus amatus impērijā tikai no 19. gadsimta otrās puses. Kā priviliģēta grupa, kas veidoja lielāko daļu impērijas karaspēka, mandžūri plaši izplatījās visā Ķīnā, veidojot nacionālos rajonus lielākajās pilsētās, tomēr kad 1911. gadā 1911. gadā impērija sabruka, daudzās no tām notika pret mandžuāriem vērsti grautiņi ar daudziem cilvēku upuriem.

Otrā pasaules kara laikā Ķīnas ziemeļaustrumos japāņi izveidoja mandžūru valsti Mandžukuo, kuru vadīja imperators Puji, tomēr vēlāk tā tika likvidēta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mandžūri.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Zīdaiņu mirstība

Zīdaiņu mirstības rādītāji pasaulē 2017. gadā
**Zīdaiņu mirstības līmenis** ir statistisks rādītājs, kas parāda zīdaiņu (parasti jaunāku par vienu gadu vecumu) nāves gadījumu skaitu uz 1000 dzīvi dzimušajiem bērniem noteiktā laika posmā, parasti gada laikā. Šis rādītājs ir būtisks veselības aprūpes kvalitātes un sociālekonomisko apstākļu indikators. Zīdaiņu mirstības līmeni ietekmē dažādi faktori, tostarp mātes veselības aprūpe, pieejamība un kvalitāte dzemdību un pēcdzemdību aprūpei, vakcinācijas programma, kā arī pieejamība tīram ūdenim un pietiekamam uzturam.

Zīdaiņu mirstības līmenis var ievērojami atšķirties atkarībā no valsts un reģiona. Augsts zīdaiņu mirstības līmenis bieži liecina par problēmām veselības aprūpes sistēmā un var norādīt uz nepilnībām veselības izglītības, uztura, sanitārijas un mātes aprūpes jomā. Savukārt zems zīdaiņu mirstības līmenis parasti liecina par augstu veselības aprūpes kvalitāti un labiem sociālekonomiskajiem apstākļiem. Pimērām, pēdējos gados Latvijā zīdaiņu mirstības līmenis ir samazinājies, saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, 2021. gadā zīdaiņu mirstības līmenis Latvijā bija aptuveni 2,9 nāves gadījumi uz 1000 dzīvi dzimušajiem. Šis rādītājs ir salīdzinoši zems un tuvs rādītājiem citās attīstītajās valstīs. Eiropā zīdaiņu mirstības līmenis parasti ir zems, jo daudzās valstīs ir labi attīstītas veselības aprūpes sistēmas. Piemēram, Norvēģijā, Somijā un Islandē šis līmenis ir viens no zemākajiem pasaulē, bieži vien zem 2 nāves gadījumiem uz 1000 dzīvi dzimušajiem.

Zīdaiņu mirstības līmenis pa pasaules reģioniem
Daudzās attīstības valstīs zīdaiņu mirstības līmenis joprojām ir augsts. Piemēram, Subsahāras Āfrikā un dažās Dienvidāzijas valstīs šis rādītājs var būt ievērojami lielāks par 30 nāves gadījumiem uz 1000 dzīvi dzimušajiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Zīdaiņu mirstība.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Microsoft Bing[labot | labot pirmkodu]

*Microsoft Bing*|   |
| --- |
| Izstrādātājs | *Microsoft* |
| Sākotnējā versija |
2009. gada 3. jūnijs |
| Veids |
meklētājprogramma |
| Tīmekļa vietne | bing.com |

Microsoft Bing (pazīstams kā Bing) ir interneta meklētājprogramma, kas pieder un ko pārvalda *Microsoft*. Meklētājprogrammas pirmsākumi ir saistīti ar iepriekšējām *Microsoft* meklētājprogrammām: MSN Search, Windows Live Search un vēlāk Live Search. *Bing* nodrošina dažādus meklēšanas pakalpojumus, tostarp tīmekļa, video, attēlu meklēšana un tīmekļa karšu servisu. Tas ir izstrādāts, izmantojot *ASP.NET*.

2023. gada 7. februārī *Microsoft* uzsāka darbu pie būtiskām izmaiņām *Bing* meklētājprogrammā, tostarp tajā iekļaujot jaunu sarunbota funkcionalitāti *"Bing AI"*, kas ir balstīta uz *OpenAI* izstrādāto *GPT-4*.

## Atsauces
# Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs

| Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs |
| --- |
|
北京国家游泳中心 |
| **Ūdens kubs** (水立方) **Ledus kubs** (冰立方) |
|  |
| Pekinas nacionālais ūdenssporta centrsRādīt kartē "Ķīna"Pekinas nacionālais ūdenssporta centrsRādīt kartē "Pekina" |
| Atrašanās vieta |  Pekinas olimpiskais parks, Čaujana rajons, Pekina, Ķīna |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Celtniecība |
2004. — 2007. gads |
| Atvērts |
2008. gads |
| Renovēts |
2010 un 2019. gads |
| Arhitekts | *PTW Architects*, *CSCEC*, *CCDI*, un *Arup* |
| Ietilpība |
4598 (17 000 piekš olimpiskajām spēlēm) |

**Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs** (ķīniešu: 北京国家游泳中心), oficiāli zināms kā **Nacionālais ūdenssporta centrs** un sarunvalodā pazīstams arī kā **Ūdens kubs** (ķīniešu: 水立方) un **Ledus kubs** (ķīniešu: 冰立方) ir ūdenssporta arēna, kas atrodas Ķīnas galvaspilsētā Pekinā, Olimpiskā parka teritorijā.

Arēna sākotnēji tika būvēta ūdenssporta sacensībām 2008. gada vasaras olimpiskajās un paraolimpiskajās spēlēs. Olimpisko spēļu laikā arēnā notika daiļlēkšanas, peldēšanas un sinhronās peldēšanas disciplīnas. 2010. gadā jūlijā tika pabeigta objekta renovācija, kas ietvēra 12 000 m² publiskā ūdens atrakciju parka uzbūvēšanu.

Pekinai iegūstot 2022. gada ziemas olimpisko spēļu rīkotājpilsētas statusu, *Ūdens kubs* tika pārdēvēts par *Ledus kubu*. Ziemas olimpisko spēļu laikā šajā arēnā tika rīkotas kērlinga sacensības.

## Galerija

* Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs būvniecības laikā
* Pekinas nacionālais ūdenssporta centrs
* Pekinas nacionālā ūdenssporta centra iekštelpas 2008. gada 14. augustā
* Iekštelpu ūdens atrakciju parks
* Pekinas nacionālā ūdenssporta centra iekštelpas 2022. gadā priekš kērlinga sacensībām

## Atsauces
# Lielais Ķīnas mūris

Daļa no Lielā Ķīnas mūra
Lielā Ķīnas mūra karte
**Lielais Ķīnas mūris** (ķīniešu: 万里长城, piņjiņs: *Wànlǐ Chángchéng* — ‘10 000 li garais mūris’) ir ļoti garš no zemes, ķieģeļiem un akmeņiem celts mūris, kuru Senajā Ķīnā uzbūvēja kā nocietinājumu pret iebrucējiem no Ķīnas ziemeļiem. Tas ir viens no lielākajiem arhitektūras pieminekļiem, kas jebkad ir uzcelts. Patiesībā Lielais Ķīnas mūris sastāv no vairākiem mazākiem posmiem, no kuriem daži ir viens otram paralēli. Tas ir celts divu tūkstošu gadu laikā no austrumiem uz rietumiem pāri Ķīnas ziemeļiem un Mongolijas dienvidiem. Ķīnas mūri 3. gadsimta p.m.ē. beigās pavēlēja sākt celt pirmais Ķīnas imperators Cjiņs Šihuans, tomēr visgarākā un vislabāk saglabājusies Ķīnas mūra daļa ir celta Minu dinastijas valdīšanas laikā no 1368. līdz 1644. gadam. Lielā Ķīnas mūra kopējais garums ir 6350 km. Tā ir visgarākā šāda veida būve pasaulē. Taisnā līnijā tas ir aptuveni 2700 km garš, taču tā faktiskais garums, ieskaitot divdaļīgās, trīsdaļīgās un pat četrdaļīgās sekcijas un apvedceļus pa kalnu pārejām, ir vismaz divreiz lielāks. Tā augstums vietām sasniedz 9 m, biezums — 4,5 līdz 6 m. Ir saglabājušies aptuveni 20 000 mūra torņu un 10 000 sargtorņu jeb signāltorņu, no kuriem ar signālugunīm ziņoja par ienaidnieka uzbrukumu.

1987. gadā Lielais Ķīnas mūris tika iekļauts UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. 2000. gadu sākumā izveidojās iniciatīva izveidot Septiņu jauno pasaules brīnumu sarakstu. 2007. gada 7. jūlijā tas tika apstiprināts, un Lielais Ķīnas mūris tika atzīts par vienu no šiem septiņiem pasaules brīnumiem.

Lai arī Pekinas tuvumā Lielais Ķīnas mūris tiek uzturēts labā stāvoklī, galvenokārt, lai to varētu apskatīt tūristi, citur tas lēnām sabrūk. Tiek prognozēts, ka nākamo 20 gadu laikā 60 km garš mūra posms Gaņsu provincē pazudīs erozijas dēļ, kuru izraisa smilšu vētras. 2012. gada augustā Hebei provincē stipru lietusgāžu rezultātā sabruka aptuveni 30 metru garš posms.

Pastāv mīts, ka Lielais Ķīnas mūris ir vienīgais cilvēka veidotais objekts, kas ir redzams no Mēness. Cilvēka acs izšķirtspēja nav tik liela, lai tā būtu patiesība. Arī no zemām Zemes orbītām (ap 150 km virs Zemes virsmas) ir neiespējami ar neapbruņotu aci to saskatīt.

* Lielais Ķīnas mūris
*
*
*
*
*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielais Ķīnas mūris.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pasaules vēstures enciklopēdijas raksts (angliski)
# The New York Times

The New York Times|  |
| Veids |
dienas laikraksts |
| Redaktors |
Bils Kelers |
| Valoda |
angļu valoda |
| Uzņēmums |
The New York Times Company |
| Valsts |
ASV |
| Pirmais izdevums |
1851. gadā |
| Regularitāte |
pirmdiena — sestdiena |
| Tīmekļa vietne |
www.nytimes.com |

The New York Times (latviešu: *Ņujorkas Laiks*) ir Ņujorkas dienas laikraksts, kas nepārtraukti iznāk kopš 1851. gada.

Vidēji darba dienās *The New York Times* metiens pārsniedz 900 000 eksemplārus, bet sestdienās tas sasniedz vairāk kā 1 300 000 eksemplārus. Lai arī laikraksts ir lielākais dienas laikraksts starp laikrakstiem, kas iznāk pilsētās, un trešais lielākais laikraksts valstī, atpaliekot tikai no *The Wall Street Journal* un *USA Today*, tomēr pēdējos gados tā metiens darba dienās ir nokrities zem miljona, kas nebija notiecies kopš astoņdesmitajiem gadiem. Pēc 2008. gada datiem laikraksta interneta versija ar 18 miljoniem unikālo apmeklētāju bija populārākā ASV.

Laikraksts pieder The New York Times Company, kurai pieder vēl 18 citi reģionālie laikraksti, starp kuriem ir arī *Herald Tribune* un *The Boston Globe*. *The New York Times* katrs izdevums ir sadalīts ziņu, viedokļu, biznesa, mākslas, zinātnes, sporta, stila un pielikumu daļās. Laikraksts ilgstoši palika pie astoņu kolonu formāta, kad lielākā daļa laikrakstu jau bija pārgājusi uz sešu kolonu formātu. Tāpat *The New York Times* bija viens no pēdējiem laikrakstiem, kas sāka izmantot krāsainās fotogrāfijas. Laikraksts ir saņēmis 104 Pulicera balvas, kas ir lielākais skaits, ko jebkad ir saņēmusi kāda plašsaziņas organizācija.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: The New York Times.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Los Angeles Times

*Los Angeles Times*| 2008. gada 21. oktobra numura 1. lapa |
| Izdevējs |
Edijs Hartenšteins |
| Dibināts |
1881. gada 4. decembrī |
| Valoda |
angļu |
| Uzņēmums |
Patriks Sunšiongs |
| Valsts |
ASV |
| Regularitāte |
pirmdiena-svētdiena |
| Tīmekļa vietne | www.latimes.com |

Los Angeles Times (saīsināti LA Times) ir viena no populārākajām ASV avīzēm. Laikraksts tiek publicēts Losandželosā un pirmkārt uzsver pilsētas notikumu atspoguļošanu. Pēc tirāžas ieņem ceturto vietu ASV. Laikraksts pieder Patrikam Sunšiongam.

Avīze izveidota 1881. gadā un līdz 1917. gadam to izdeva Harisons Grejs Otiss, pēc tam tā tika nodota znotam Harijam Čandleram. 1922. gadā *Los Angeles Times* bija pirmais laikraksts, kam izveidoja savu radiostaciju. 1928. gadā pirmo reizi veica avīzes piegādi ar aviotransporta palīdzību abonentiem ārpus Kalifornijas.

Pēc kara periodā *Los Angeles Times*, zināma ar savu reti konservatīvo redakcijas politiku, sāka ieņemt daudz liberālāku stāvokli. No 1948. līdz 1962. gadam izdeva svētdienas avīzes pielikumu *Los Angeles Mirror*.

2000. gadā *Los Angeles Times* izdevēju *Times-Mirror Company* iegādājās uzņēmums *Tribune Company*. 2014. gadā no *Tribune Company* tika atdalīts izdevējdarbības bizness uzņēmumā *Tribune Publishing* (tagad *Tronc*)
2018. gada 7. februārī laikraksts *Los Angeles Times* un citi Dienvidkalifornijas īpašumi par 500 miljoniem ASV dolāru tika pārdoti biotehnoloģiju miljardierim un investoram Patrikam Sunšiongam.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Los Angeles Times.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
* *Facebook* profils
* *Twitter* profils
# 907. gads[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 0. tūkstošgade
* **1. tūkstošgade 2. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 9. gadsimts
* **10. gadsimts 11. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 890 – 899
* **900 – 909 910 – 919
 |
| **Gadi:** | * 904
* 905
* 906
* **907 908
* 909
* 910
 |

907. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 907 *CMVII* |
| Ab urbe condita | 1660 |
| Armēņu kalendārs | 356 ԹՎ ՅԾԶ |
| Asīriešu kalendārs | 5657 |
| Bahāju kalendārs | −937 — −936 |
| Bengāliešu kalendārs | 314 |
| Berberu kalendārs | 1857 |
| Budistu kalendārs | 1451 |
| Birmiešu kalendārs | 269 |
| Bizantiešu kalendārs | 6415—6416 |
| Ķīniešu kalendārs | 丙寅年 (Uguns tīģeris) 3603 vai 3543     *— līdz —* 丁卯年 (Uguns trusis) 3604 vai 3544 |
| Koptu kalendārs | 623—624 |
| Etiopu kalendārs | 899—900 |
| Ebreju kalendārs | 4667—4668 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 963—964 |
|  - *Shaka Samvat* | 829—830 |
|  - *Kali Juga* | 4008—4009 |
| Holocēna kalendārs | 10907 |
| Igbo kalendārs | −93 — −92 |
| Irānas kalendārs | 285—286 |
| Islāma kalendārs | 294—295 |
| Jūlija kalendārs | 907 *CMVII* |
| Korejas kalendārs | 3240 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**907. gads** (CMVII) bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās ceturtdienā.

## Notikumi

* Slovākijas galvaspilsēta Bratislava pirmo reizi pieminēta rakstos, kā Lielmorāvijas cietoksnis.
* Pirmo reizi rakstiskajos avotos minētas Ukrainas pilsētas Perejaslava un Čerņigova. Perejaslava minēta kņaza Oļega līgumā ar Bizantiju.
* Rūsu ķēniņš Viedais Oļegs (krievu: *Вещий Олег*) vadīja vikingu karagājienu uz Konstantinopoli.
* Sākums piecu dinastiju un desmit karalistu periodam Ķīnā.
* Beidza pastāvēt Tanu dinastija mūsdienu Ķīnas teritorijā.

## Dzimuši

* Svētais Vāclavs (*Svatý Václav*), Bohēmijas kņazs, Čehijas svētais (miris 935.)

## Miruši

* Ārpāds (*Árpád*), ungāru lielkņazs, otrais zināmais ungāru valdnieks. Ungārijas nacionālās Ārpādu dinastijas dibinātājs, kura valdīja Ungārijā līdz 1301. gadam. Ārpāda vadībā ungāru ciltis pārgāja Karpatu kalnus un ieradās mūsdienu Ungārijas teritorijā. (dzimis 845.)
# Īstā tabaka[labot | labot pirmkodu]

| Īstā tabaka *Nicotiana tabacum* |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Nakteņu rinda (*Solanales*) |
| Dzimta | Nakteņu dzimta (*Solanaceae*) |
| Ģints | Tabakas ģints (*Nicotiana*) |
| Suga | Īstā tabaka (*N. tabacum*) |
|  |
|  **Īstā tabaka Vikikrātuvē** |

**Īstā tabaka** (latīņu: *Nicotiana tabacum*) ir nakteņu dzimtas augs, kas satur nikotīnu. Auga dabiskais izplatības arēals ir Bolīvijā, tas ir viengadīgs vai daudzgadīgs augs un savvaļā aug galvenokārt sezonāli sausajā tropu biotopos. To izmanto kā indi, zāles un bezmugurkaulnieku barību, to komerciāli audzē visur pasaulē. Notiek pētījumi par tā izcelsmi savvaļā, taču tiek uzskatīts, ka īstā tabaka ir sugu *Nicotiana sylvestris*, *Nicotiana tomentosiformis* un iespējams *Nicotiana otophora* hibrīds. Šī ir visbiežāk audzētā no visām tabakas ģints sugām, augs tiek audzēts komerciāli, lai tā lapas pārstrādātu tabakā.

## Atsauces
# Šidzjadžuana[labot | labot pirmkodu]

| Šidzjadžuana  |
| --- |
| prefektūras līmeņa pilsēta |
| 石家庄 |
|  |
|  |
| ŠidzjadžuanaŠidzjadžuanaRādīt kartē "Ķīna"Rādīt kartē "Hebei"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Ķīna |
| Province |
Hebei |
| Platība |
|  • Kopējā |
15 722 km2 |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
10 640 458 |
|  • blīvums |
646,5/km² |
| Laika josla |
CST (UTC+8) |
| Pasta indekss | 050000 |
| Mājaslapa | www.sjz.gov.cn |
|  **Šidzjadžuana Vikikrātuvē** |

**Šidzjadžuana** (ķīniešu: 石家庄, piņjiņs: *Shíjiāzhuāng*, izrunā: /ʂɨ̌tɕjáʈʂwɑ́ŋ/) ir prefektūras līmeņa pilsēta Ķīnā. Tā ir Hebei provinces administratīvais centrs. Pilsēta atrodas aptuveni 260 km uz dienvidrietumiem no Ķīnas galvaspilsētas Pekinas. 2010. gadā pilsētā dzīvoja 10,2 miljoni iedzīvotāju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šidzjadžuana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)