Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Portugāļu valoda

| Portugāļu valoda *língua portuguesa*, *português* |
| --- |
| Valodu lieto: | Portugāle, Brazīlija, Angola, Austrumtimora, Gvineja-Bisava, Indija (Damāna un Diu un Goa), Kaboverde, Luksemburga, Makao, Mozambika, Namībija, Santome un Prinsipi |
| Pratēju skaits: | dzimtā valoda 210-215 miljoniem kopā: ap 240 miljoniem |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Itāliskās   Romāņu    Rietumitāliešu     Gallu-ibēriešu      Ibēriešu-romāņu       Rietumibēriešu        **Portugāļu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu raksts (portugāļu ortogrāfija)  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: | 9 valstīs:
* Angola
* Austrumtimora
* Brazīlija
* Ekvatoriālā Gvineja
* Gvineja-Bisava
* Kaboverde
* Mozambika
* Portugāle
* Santome un Prinsipi

1 atkarīgajā teritorijā:
* Makao
 |
| Regulators: | Starptautiskais portugāļu valodas institūts |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | pt |
| ISO 639-2: | por |
| ISO 639-3: | por  |
| Portugāļu valodas izplatība pasaulē. |
|

**Portugāļu valoda** (*língua portuguesa*, izrunā: /ˈɫĩgwɐ puɾtuˈɣezɐ/; *português*) ir indoeiropiešu valodu saimes romāņu valodu grupas valoda, kas ir dzimtā valoda vairāk nekā 200 miljoniem cilvēku galvenokārt Portugālē, Brazīlijā un Angolā. Tā ir radniecīga galisiešu valodai, kā arī relatīvi tuva spāņu valodai.

Portugāļu valodu prot aptuveni 240 miljoni cilvēku. Dzimtā valoda tā ir 210–215 miljoniem cilvēku. Lielākā daļa no tiem dzīvo Brazīlijā (aptuveni 186 miljoni). Pēc valodas pratēju skaita tā ir septītā lielākā valoda pasaulē. Pēc citiem datiem tā ierindojas sestajā vietā (bengāļu valodas pratēju skaits ir ļoti līdzīgs). No eiropiešu valodām tā ir trešā izplatītākā aiz angļu un spāņu valodas.

## Valstis ar oficiālo portugāļu valodu

Portugāļu valoda ir vienīgā valsts valoda septiņās valstīs: Portugālē, Brazīlijā, Mozambikā, Angolā, Kaboverdē, Gvinejā-Bisavā un Santomē un Prinsipi. Austrumtimorā un Ekvatoriālajā Gvinejā (kopš 2011. gada). Ķīnas speciālajā administratīvajā vienībā Makao tā ir viena no vairākām valsts valodām.

## Portugāļu valodas dialekti

Izšķir divus galvenos portugāļu valodas dialektus. Viens no tiem ir Eiropas portugāļu valoda (*português padrão*), kuru attiecina ne tikai uz Portugāles iedzīvotājiem, bet arī uz Āfrikas valstīs (Angolā, Mozambikā, Gvinejā-Bisavā, Kaboverdē), Austrumtimorā un Makao dzīvojošajiem, kas runā portugāļu valodā. Dialekta nosaukumā vārds ‘Eiropa’ ir ieviests, lai to pretstatītu otram portugāļu valodas dialektam. Otrs dialekts ir Brazīlijas portugāļu valoda (*português neutro*), kas no Eiropas portugāļu valodas galvenokārt atšķiras pēc fonoloģijas. Brazīlijā portugāļu valoda iedalās vēl 16 valodas paveidos.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Portugāļu valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* A.Placinska. Portugāļu īpašvārdu atveide latviešu valodā Arhivēts 2019. gada 13. augustā, *Wayback Machine* vietnē.
# Sanpaulu (štats)

|  |
| --- |
| **Sanpaulu** |
| São Paulo |
| —  **Štats**  —  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
|  |
| Pārvaldes centrs
  | Sanpaulu
 |
| Valsts
 |  Brazīlija |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 248 219,5 km² |
| **Iedzīvotāji** (2022) |
|  - Kopā | 44 411 238 |
|  - Blīvums | 178,9/km² |
| Laika josla | BRT (UTC-3:00)
  |
| **Mājaslapa:** sp.gov.br |
|  **Sanpaulu Vikikrātuvē** |

**Sanpaulu** (portugāļu: *São Paulo*) ir štats Brazīlijā. Štatā ir lielākais iedzīvotāju skaits valstī, kā arī tas ir bagātākais štats. Štata administratīvais centrs Sanpaulu ir lielākā pilsēta Dienvidamerikā.

## Latvieši Sanpaulu štatā

20. gadsimta sākumā pavalstī sāka apmesties latviešu imigranti, gan izveidojot jaunas kolonijas, gan arī apmetoties jau esošos ciematos un pilsētās. 20. gadsimta 30. gados Sanpaulu pavalstī visvairāk latviešu dzīvoja 1922. gadā izveidotajā Vārpas kolonijā, štata galvaspilsētā Sanpaulu un Novaodesā. Štatā pēc Otrā pasaules kara apmetās arī daudzi latviešu bēgļi.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sanpaulu.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Materiālzinātne

**Materiālzinātne** ir starpdisciplināra zinātnes nozare, kas pēta sakarības starp materiālu struktūru atomu vai molekulu mērogos un to makroskopiskās īpašības. Materiālzinātnes pamatā ir lietišķās fizikas un ķīmijas nozares.

## Materiālzinātnes pētniecības virzieni

* Nanotehnoloģija
* Kristalogrāfija
* Metalurģija
* Keramika
* Biomateriāli

## Ārējās saites

* Rīgas Tehniskās universitātes Materiālzinātnes un Lietišķās Ķīmijas Fakultātes mājaslapa
* Informācijas avoti materiālzinātnē
*  Arhivēts 2012. gada 1. martā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Pacientu aprūpe

Medicīnas māsa pārbauda pacienta asinsspiedienu
**Pacientu aprūpe**, arī **pacientu kopšana**, ir medicīnas specialitāte, kurā medicīnas māsas pacientiem nodrošina primāro aprūpi, veselības aprūpi, kā arī paliatīvo aprūpi. Šī medicīnas specialitāte nodrošina aprūpi ne tikai slimniekiem, bet arī dod atbalstu cilvēkiem ar ievainojumiem un sniedz medicīnisko atbalstu cilvēkiem, kuri paši to vairs nevar, piemēram, sirmgalvjiem.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pacientu aprūpe.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Sociālās zinātnes[labot | labot pirmkodu]

**Sociālās** jeb **sabiedriskās zinātnes** ir visas zinātnes nozares, kurās pēta cilvēkus un cilvēku sabiedriskās attiecības. Bieži vien sociālās zinātnes ir saistītas ar humanitārajām zinātnēm. Pētot attiecības starp sabiedrības grupām un cilvēkiem, sociālās zinātnes pievērš uzmanību tādam socioloģijas aspektam kā sabiedrības noslāņošanās.

## Sociālo zinātņu nozares

|  |  |
| --- | --- |
| * Antropoloģija
* Arheoloģija
* Cilvēka ģeogrāfija
* Ekonomika
* Estētika
* Etnogrāfija
* Ētika
* Filozofija
* Grafoloģija
 | * Kulturoloģija
* Valodniecība
* Pedagoģija
* Politoloģija
* Psiholoģija
* Socioloģija
* Tiesību zinātne
* Vēsture
* Sporta zinātne
 |

## Atsauces