Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Plovs[labot | labot pirmkodu]

Plovs
**Plovs** ir ēdiens no rīsiem un gaļas, dārzeņiem, augļiem ar dažādu garšvielu piedevām. Tas ir nozīmīgs Centrālāzijas tautu — uzbeku, tadžiku, turkmēņu, afgāņu — ēdiens. Tas ir izplatīts ēdiens arī Kaukāza valstīs, kā arī Austrumeiropas valstīs. Izšķir divus plova pamatveidus — tā saucamais uzbeku plovs, kur rīsi tiek gatavoti kopā ar gaļu, un azerbaidžāņu plovs, kad rīsi un gaļa tiek gatavota atsevišķi un tikai pēc tam sajaukti kopā. Pastāv arī dažādas citas plova variācijas, piemēram, rīsu vietā vai kopā ar rīsiem tiek izmantota labība (kvieši, zirņi, kukurūza). Tradicionāli plovu taisa no jēra gaļas, bet izmanto arī citu dzīvnieku gaļu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Plovs.
# Ūdenskrese[labot | labot pirmkodu]

| Ūdenskrese *Nasturtium officinale* (*W.T. Aiton*) |
| --- |
|  |
|  |
| Klasifikācija |
| Valsts | Augi (*Plantae*) |
| Nodalījums | Segsēkļi (*Magnoliophyta*) |
| Klase | Divdīgļlapji (*Magnoliopsida*) |
| Rinda | Krustziežu rinda (*Brassicales*) |
| Dzimta | Krustziežu dzimta (*Brassicaceae*) |
| Ģints | Ūdenskreses (*Nasturtium*) |
| Suga | Ūdenskrese (*N. officinale*) |
|  |
|  **Ūdenskrese Vikikrātuvē** |

**Ūdenskrese** (*Nasturtium officinale*), arī **avotkrese**, **avotu ķērsa**, ir krustziežu dzimtas augu suga. Tas ir ūdensaugs, kura lapas cilvēki lieto uzturā, gan arī kā garšaugu. Ūdenskrešu lapas satur daudz C vitamīnu, kalciju un dzelzi. Kā ārstniecības augs tas uzlabo asins kvalitāti un labvēlīgi iespaido vielmaiņu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ūdenskrese.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia of Life* raksts (angliski)
# Optiskais kabelis[labot | labot pirmkodu]

**Optiskais kabelis** ir izveidots no optiskajām šķiedrām. Tās pārvada gaismas viļņus. Modulētais (ar mainīgu intensitāti) gaismas stars optiskajā šķiedrā tiek raidīts (iespīdināts) ar speciāla lāzera vai gaismas diodes palīdzību. Centrā ir ļoti plāna stikla šķiedra (ar serdeņa diametru d=10 μm — vienmodu vai — d=52 — 60 μm — daudzmodu). Kabelis sastāv no diviem vadiem, no kuriem katrs var pārraidīt datus tikai vienā virzienā. Katrā apvalkā plastikas kārtu veidā atrodas pastiprinošās šķiedras, kuras neļauj gaismai iziet cauri no stikla šķiedras. Šī tipa kabeļi ļauj pārsūtīt lielu datu daudzumu un ir nejūtīgi pret elektriskajiem traucējumiem. Kabeļa garumam praktiski nav nekādas nozīmes. Pirmās problēmas datu pārraidē rodas tad, ja kabeļa garums sasniedz 50 kilometrus.

Optisko kabeli parasti izmanto kā lielu tīklu mugurkaulu (*backbone*) vai arī lieljaudas serveru pieslēgšanai. Šis ir pats dārgākais kabeļu veids.

## Optiskā kabeļa tipi

Visas optiskās šķiedras dalās uz divām pamatgrupām:

* daudzmodu (Multi Mode Fiber Optics -MM FO) ar šķiedras izmēru d/D=50/125; 62,5/125 μm
* vienmodu (Single Mode Fiber Optics — SM FO) ar šķiedras izmēru d/D= 9/125 μm.

Daudzmodu šķiedras dalās pakāpeniskajās (*step index multi mode fiber*) un gradienta (*graded index multi mode fiber*).

Vienmodu šķiedras dalās: pakāpeniskās vienmodu šķiedras (*step index single mode fiber*) vai standarta šķiedras SF (*standard fiber*), šķiedras ar nobīdes dispersiju (*dispersion-shifted single mode fiber*), šķiedras ar nenulles nobīdes dispersiju NZDSF (*non-zero dispersion-shifted single mode fiber*).

#### PAMATPARAMETRI

#### 1. Ģeometriskie parametri

* serdeņu (d=2a) un apvalku (D=2b) diametri,
* būvgarums (Lbg).

#### 2. Optiskie parametri

**Primārie: laušanas relatīvā koeficients,
* skaitliskā apertūra,
* normētā frekvence,
* izplatīšanas modas skaits,
* kritiskas frekvence un viļņa garums,

**Sekundārie: rimšanas koeficients,
* kilomentriskais rimšanas koeficients,
* dispersija (“paplasēšanas impulsa”),
* frekvenču joslas.

#### 3. Mehāniskie parametri

* šķiedras izturība,
* dinamiskas izturības pārtraukumu,
* minimālais izliekumu rādiuss,
* aizsargpārklājuma izturība.
# Jahja Sinvars[labot | labot pirmkodu]

Jahja Sinvars (2011)
**Jahja Sinvars** (arābu: يحيى السنوار; dzimis 1962. gada 29. oktobrī, miris 2024. gada 16. oktobrī) bija Gazas joslas *Hamās* militārais līderis (2017–2024). Izraēla viņu apsūdzēja 2023. gada *Hamās* uzbrukuma Izraēlai organizēšanā.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1962. gadā Hānjūnisas bēgļu nometnē Gazas joslā. Studēja arābu valodu Gazas Islāma universitātē. Izraēlas varas iestādes, kas 1982. un 1985. gadā okupēja Gazu, Sinvaru arestēja divas reizes, apsūdzot sadarbībā ar islāmistiem. Viņš izveidoja iekšējās drošības vienību, kas nogalināja sadarbībā ar Izraēlu apvainotos palestīniešus. 1988. gadā viņš organizēja divu Izraēlas karavīru nolaupīšanu un nogalināšanu. Par slepkavībām viņu arestēja un piesprieda četrus mūža ieslodzījumus, bet 2011. gadā atbrīvoja pēc gūstekņu apmaiņas. Pēc atgriešanās Gazas joslā viņu 2013. gadā ievēlēja par *Hamās* politiskā spārna locekli Gazas joslā un par tā vadītāju 2017. gadā.

Izraēla viņu uzskatīja par vienu no 2023. gada 7. oktobra uzbrukuma izpildītājiem Izraēlā. Kad Izraēlas armijas iebruka Gazas joslā, Sinvars paslēpās plašajā tuneļu tīklā. Pēc *Hamās* politiskā līdera Ismaila Hanijas nogalināšanas Sinvaru izvēlējās par viņa pēcteci.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Jahja Sinvars.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)