Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Telaviva[labot | labot pirmkodu]

| Telaviva  |
| --- |
| pilsēta |
| תֵּל־אָבִיב تل أبيب |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Telaviva |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Izraēla |
| Apgabals |
Telaviva |
| Izveidota |
1909 |
| Platība |
|  • pilsēta |
52 km2 |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • pilsēta |
467 875 |
|  • blīvums |
7 788,5/km² |
|  • aglomerācija |
3 840 100 |
| Laika josla |
UTC+2 (UTC+2) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
UTC+3 (UTC+3) |
| Mājaslapa | www.tel-aviv.gov.il |
|  **Telaviva Vikikrātuvē** |

**Telaviva** (ivritā: תֵּל־אָבִיב *Tēl ʾĀvīv* — "pavasara kalns"; arābu: تل أبيب *Tall ʾAbīb*) jeb **Telaviva-Jafa** ir lielpilsēta Izraēlā, Vidusjūras krastā. Tā ir otra lielākā pilsēta valstī pēc Jeruzalemes, bet kopā ar piepilsētām iedzīvotāju skaits Telavivas aglomerācijā 2012. gadā pārsniedza 3 840 100 cilvēku. Telavivā atrodas daudzu valstu, tostarp Latvijas, vēstniecības, jo ANO un vairums valstu neatzīst Jeruzalemi par Izraēlas galvaspilsētu.

Telavivā darbojas "Maccabi" sporta klubs, kura sastāvā ir arī Telavivas "Maccabi" basketbola komanda.

## Vēsture

Dibināta 1909. gadā blakus senajai, pārsvarā arābu apdzīvotajai, ostas pilsētai Jafai. Pateicoties ebreju imigrācijai, Telaviva apsteidza Jafu izaugsmes ziņā, un 1950. gadā Telavivu un Jafu apvienoja kopīgā Telavivas-Jafas pašvaldībā.

## Sadraudzības pilsētas

|  |  |
| --- | --- |
| * Tulūza
* Filadelfija
* Ķelne
* Frankfurte pie Mainas
* Bonna
* Buenosairesa
* Budapešta
* Belgrada
* Esene
* Sofija
* Varšava
* Kannas
* Lodza
 | * Milāna
* Saloniki
* Pekina
* Ņujorka
* Barselona
* Izmira
* Almata
* Kišiņeva
* Inčona
* Maskava
* Sanpaulu
* Vīne
 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Telaviva.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Džesijs Ouenss

**Džesijs OuenssJesse Owens*| Personas dati |
| --- |
| Dzimis |
1913. gada 12. septembrī  Okvila, Alabama, ASV |
| Miris |
1980. gada 31. martā (66 gadu vecumā)  Tūsona, Arizona, ASV |
| Pārstāvētā valsts |  ASV |
| Augums | 178 cm |
| Svars | 75 kg |
| Profesionālā informācija |
| Sporta veids |
vieglatlētika |
| Disciplīna |
Sprints, tāllēkšana |
| Dalība sacensībās |
| Dalība OS |
1 (1936) |
|

Medaļas

|  |
| --- |
|  |
| **Vīriešu vieglatlētika** |
| **Pārstāvētā valsts:  ASV** |
|  **Olimpiskās spēles** |
| **Zelts** | Berlīne 1936 | 100 m |
| **Zelts** | Berlīne 1936 | 200 m |
| **Zelts** | Berlīne 1936 | 4×100 m stafete |
| **Zelts** | Berlīne 1936 | Tāllēkšana |

 |

Ouenss (1936)
**Džeimss Klīvlends "Džesijs" Ouenss** (angļu: *James Cleveland "Jesse" Owens*; dzimis 1913. gada 12. septembrī Okvilā, Alabamas štatā, ASV, miris 1980. gada 31. martā Tūsonā, Arizonas štatā, ASV) bija amerikāņu vieglatlēts, startēja sprinta un tāllēkšanas disciplīnās.

1935. gada 25. maijā Ouenss laboja piecus pasaules rekordus, kā arī vienu atkārtoja 45 minūšu laikā. Viens no tiem (tāllēkšana — 8,13 m) pasaules rekorda statusā noturējās 25 gadus. Ouenss kļuva par pirmo vieglatlētu, kas tāllēkšanā veicis vismaz 8 metrus tālu lēcienu. Nākamajā gadā viņš startēja 1936. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Berlīnē, Vācijā, kur izcīnīja četras zelta medaļas: 100 m, 200 m, tāllēkšanā un 4x100 m stafetē ASV izlases sastāvā. Sacensību laikā sportists laboja vai atkārtoja astoņus olimpiskos rekordus un uzstādīja trīs pasaules rekordus. ASV izlases 4x100 m stafetē uzstādītais rekords netika pārspēts 20 gadus. Ouenss kļuva par veiksmīgāko spēļu dalībnieku.

Pēc karjeras beigām Ouenss tika uzņemts vairākās slavas zālēs. 1980. gadā atklātais asteroīds, kuru atklāja A. Markoss, tika nosaukts par *6758 Jesseowens* par godu sportistam.

Miris 1980. gada 31. martā no plaušu vēža. Pēc četriem gadiem viņa vārdā tika nosaukta iela Berlīnē. Viņa vārdā ir nosaukta 1981. gadā veidota ASV balva, kas tiek pasniegta katra gada labākajam ASV vieglatlētam.

2014. gadā tika sākta filmas *Race* uzņemšana, kas būs pirmā mākslas filma par Ouensu. Filmas pirmizrāde bija paredzēta 2015. gadā.

## Personiskie rekordi

| Disciplīna | Rezultāts |
| --- | --- |
| 100 m | 10,20 s |
| 200 m | 20,30 s |
| 100 jardi | 9,40 s |
| Tāllēkšana | 8,13 m |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džesijs Ouenss.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)

* *Olympedia* profils (angliski)
* *Munzüger Sport* profils (vāciski)
* *World Athletics* profils (angliski)
* *Trach and Field* vieglatlēta profils (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
* *IMDb* profils (angliski)
* Olimpiskās kustības profils (angliski)
* ASV Vieglatlētikas slavas zāles profils (angliski)
* Džesijs Ouenss (angliski)
# 1297. gads

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 12. gadsimts
* **13. gadsimts 14. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1280 – 1289
* **1290 – 1299 1300 – 1309
 |
| **Gadi:** | * 1294
* 1295
* 1296
* **1297 1298
* 1299
* 1300
 |

1297. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1297 *MCCXCVII* |
| Ab urbe condita | 2050 |
| Armēņu kalendārs | 746 ԹՎ ՉԽԶ |
| Asīriešu kalendārs | 6047 |
| Bahāju kalendārs | −547 — −546 |
| Bengāliešu kalendārs | 704 |
| Berberu kalendārs | 2247 |
| Budistu kalendārs | 1841 |
| Birmiešu kalendārs | 659 |
| Bizantiešu kalendārs | 6805—6806 |
| Ķīniešu kalendārs | 丙申年 (Uguns pērtiķis) 3993 vai 3933     *— līdz —* 丁酉年 (Uguns gailis) 3994 vai 3934 |
| Koptu kalendārs | 1013—1014 |
| Etiopu kalendārs | 1289—1290 |
| Ebreju kalendārs | 5057—5058 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1353—1354 |
|  - *Shaka Samvat* | 1219—1220 |
|  - *Kali Juga* | 4398—4399 |
| Holocēna kalendārs | 11297 |
| Igbo kalendārs | 297—298 |
| Irānas kalendārs | 675—676 |
| Islāma kalendārs | 696—697 |
| Jūlija kalendārs | 1297 *MCCXCVII* |
| Korejas kalendārs | 3630 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1297. gads** (MCCXCVII) bija parastais gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

* 8. janvāris — Monako ieguva neatkarību.
* 28. augusts — Edvards I nesekmīgi iebruka Flandrijā.

## Dzimuši

* Ķēstutis — Lietuvas lielkņazs
# Mehiko (štats)

|  |
| --- |
| **Mehiko** |
| Estado Libre y Soberano de México* *Tlahtohcayotl Mexihco* *Lëngu Mundö |
| —  **štats**  —  |
| Tolukas kalnsTolukas kalns |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Mehiko štata atrašanās vieta Meksikā |
| Pārvaldes centrs
  | Toluka
 |
| Lielākā pilsēta
  | Ekatepeka
 |
| Valsts
 |  Meksika |
| Dibināts | 1823. gada 20. decembrī (1. Meksikas štats) |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 22 351 km² |
| **Iedzīvotāji** (2020) |
|  - Kopā | 16 992 418 |
|  - Blīvums | 760,3/km² |
| Laika josla | CST (UTC-6)
  |
| ISO 3166-2 | MX-MEX |
| **Mājaslapa:** www.edomex.gob.mx |
|  **Mehiko Vikikrātuvē** |

**Mehiko štats** (spāņu: *Estado de México*; navatlu: *Mexihco*, otomi: *Mundö*) ir štats Meksikas centrālajā daļā. Rietumos no tā atrodas Mičoakana de Okampo, ziemeļrietumos Keretaro, ziemeļos Idalgo, austrumos Tlaskala un Puebla, bet dienvidos robežojas ar Morelosas un Gerrero štatiem un Meksikas galvaspilsētu Mehiko, kas ir atsevišķs federālais distrikts. Štata galvaspilsēta ir Toluka, bet lielākā apdzīvotā vieta — Mehiko priekšpilsēta Ekatepeka.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mehiko.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Adelijas Zeme[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
|  |

**Adelijas Zeme** (franču: *Terre Adélie*) ir dabas apgabals Austrumantarktīdā D'Irvila jūras krastā. Stiepjas no Eldena raga austrumos (66°48′S 142°02′E﻿) līdz Purkuapā ragam rietumos (66°12′S 136°11′E﻿). Dažkārt tiek saukta par **Adelijas krastu** un tiek pieskaitīta Vilksa Zemei. Austrumos robežojas ar Džordža V krastu, rietumos — ar Klēras krastu.

Adelijas Zemi 1840. gadā atklāja franču ceļotājs Žils Dimons D'Irvils un nosauca savas sievas Adelijas *(Adélie)* vārdā.

Lielākā daļa Adelijas Zemes un Antarktikas sektors iekšzemē pieder pie Francijas pretenzijas Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes un veido vienu no pieciem tās distriktiem ar platību 432 000 km². Adelijas Zemē kopš 1956. gada darbojas lielākā franču vissezonas polārstacija Dimondirvila. Šajā Antarktikas sektorā darbojās arī franču polārstacijas Pormartēna (nodegusi; darbojas neregulāri vasaras sezonās kā lauka nometne) un Šarko (slēgta).

## Atsauces
# Halīfa tornis

| Halīfa tornis |
| --- |
| برج خليفة |
|  |
| Halīfa tornis |
| Iepriekšējie nosaukumi |
Dubaijas tornis |
|  |
| Augstākā ēka |
|
Augstākā pasaulē kopš 2010 |
| Pirms | *Taipei 101* |
|  |
| Vispārīga informācija |
| Arhitektūras stils |
Neofutūrisms |
| Atrašanās vieta |  Apvienotie Arābu Emirāti, Dubaijas emirāts, Dubaija |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Būvniecības sākums |
2004. gada 6. janvāris |
| Pabeigta |
2010 |
| Atvēršana |
2010. gada 4. janvāris |
| Izmaksas |
1,5 miljardi US$ |
| Augstums |
| Augstums līdz ēkas augšai |
828 m |
| Augstums līdz ēkas galam |
830 m |
| Jumts |
828 m |
| Augšējais stāvs |
585 m |
| Observatorija |
556 m |
| Tehniskās detaļas |
| Stāvi |
163 |
| Stāvu platība |
309 473 m2 |
| Celtniecība |
| Arhitekts |
Adrians Smits |
| Attīstītājs | *Emaar Properties* |
| Galvenais darbuzņēmējs |
Samsung Engineering and Construction Company, Besix un Arabtec  |
| Tīmekļa vietne |
| www.burjkhalifa.ae |

**Halīfa tornis** jeb **Burdžhalīfa** (arābu: برج خليفة‎, IPA: [bʊrd͡ʒ xaˈliːfa], sākotnēji **Dubaijas tornis** jeb **Burdždubaija** (برج دبي)) ir 828 metrus augsts debesskrāpis Dubaijā, augstākā celtne pasaulē. Torņa celtniecība ilga sešus gadus, patērējot ap 330 000 kubikmetru betona, 39 000 tonnu tērauda stiprinājumu un 142 000 kvadrātmetru stikla, un to atklāja 2010. gada 4. janvārī, torni pārsaucot Apvienoto Arābu Emirātu prezidenta šeiha Halīfa bin Zājida al Nahjāna vārdā. Tornim ir 163 stāvi, un tā iekštelpu kopējā platība ir 1 miljons kvadrātmetru, tajā ierīkoti biroji, dzīvokļi un viesnīca.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Halīfa tornis.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Dienviddānijas reģions

|  |
| --- |
| **Dienviddānijas reģions** |
| Region Syddanmark |
| —  **reģions**  —  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| Pārvaldes centrs
  | Vejle
 |
| Lielākā pilsēta
  | Odense
 |
| Valsts
  |  Dānija |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 12 191 km² |
| **Iedzīvotāji** (2012) |
|  - Kopā | 1 201 547 |
|  - Blīvums | 98,6/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| **Mājaslapa:** www.regionsyddanmark.dk |
|  **Dienviddānijas reģions Vikikrātuvē** |

**Dienviddānijas reģions** (dāņu: *Region Syddanmark*) ir viens no pieciem Dānijas reģioniem. Robežojas dienvidos ar Vāciju un ziemeļos ar Vidusjitlandes reģionu. Pēc platības tas ir otrais lielākais reģions Dānijā pēc Vidusjitlandes reģiona un trešais lielākais pēc iedzīvotāju skaita.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dienviddānijas reģions.
# Džons Votsons (psihologs)

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Džons B. Votsons John B. Watson |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1878. gada 9. janvārī  Grīnvila, Dienvidkarolīna, ASV |
| Miris | 1958. gada 25. septembrī (80 gadi)  Ņujorka, Ņujorka, ASV |
| Pilsonība |  ASV |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Darba vietas | Čikāgas Universitāte, Džonsa Hopkinsa Universitāte, kompānija JWT |
| Alma mater | Fūrmena Universitāte, Čikāgas Universitāte |
| Sasniegumi, atklājumi | biheiviorisms |

 |

"Little Albert" eksperiments
**Džons Brodess Votsons** (angļu: *John Broadus Watson*, dzimis 1878. gada 9. janvārī, miris 1958. gada 25. septembrī) bija ASV psihologs, viens no biheiviorisma psiholoģiskās skolas dibinātājiem.

Dzimis Dienvidkarolīnas štata Grīnvilas pilsētā. 21 gada vecumā ieguva maģistra grādu vietējā Fūrmena Universitātē. Pēc vietējā profesora rekomendācijas iestājās Čikāgas Universitātē pie Džona Djūija, tomēr, kā pats atzina, "nesaprata par ko viņš stāsta", tāpēc apmācība pārgāja pie funkcionālisma psihologa Džeimsa Rolenda Andžela (*James Rowland Angell*). Ietekmējās arī no Žaka Lēba pētījumiem par dzīvnieku uzvedību un Ivana Pavlova pētījumiem par nosacījuma refleksiem.

1913. gadā Votsons publicēja savu pazīstamāko darbu *Psychology as the Behaviorist Views It*, dažkārt sauktu par "Biheivioristu manifestu". 1920. gadā, strādādams Džonsa Hopkinsa Universitātē, veica no zinātnes ētikas viedokļa apšaubāmo Mazā Alberta eksperimentu par nosacījuma refleksu radīšanu zīdainim. Pretrunīgi tiek vērtēta arī Votsona publiski paustā atziņa, ka, ja viņam piešķirtu 12 zīdaiņus, viņš ar psihotehnikas palīdzību varētu izveidot personību, kādu vien viņš vēlas.

1920. gadā Votsonam palūdza atstāt amatu Džonsa Hopkinsa Universitātē, sakarā ar avīzēs publicēto ziņām par viņa sakaru ar studenti Rozāliju Raineri (*Rosalie Rayner*), ar kuru vēlāk viņš apprecējās, izšķiroties no iepriekšējās sievas.

Vēlākos gados strādāja reklāmas kompānijā *JWT*.
# Kritiskā filozofija

**Kritiskā filozofija** ir filozofiskā pieeja, ko ieviesa Imanuels Kants, un tā galvenokārt saistīta ar prāta robežu un spēju izpēti. Kants savā darbā "Tīrā prāta kritika" (1781) analizē, kā iespējama zināšana un kādas ir cilvēka saprāta robežas. Kritiskā filozofija cenšas noskaidrot, kā mūsu prāts veido realitātes uztveri, nevis vienkārši pieņem objektīvu realitāti kā pašsaprotamu.

Kritiskā filozofija tiecas noteikt a priori (pirms pieredzes esošos) nosacījumus, kas padara iespējamu zināšanu ieguvi, vienlaikus nosakot šīs zināšanas robežas. Šī pieeja ir fundamentāla mūsdienu zinātnes filozofijā, jo tā palīdz izprast, kāpēc daži izziņas veidi ir iespējami, bet citi — ne.

## Galvenās iezīmes

* Prāta kritika — analīze par to, kā saprāts veido zināšanas.
* Transcendentālā filozofija — jautājums par apziņas nosacījumiem, kas ļauj mums uztvert pasauli.
* Atšķirība starp fenomeniem un "lietām pašām par sevi" — mēs uztveram pasauli caur saviem uztveres un domāšanas filtriem, bet nevaram tieši piekļūt lietām, kādas tās ir neatkarīgi no mums. Šī doma ietekmējusi kvantu mehāniku, kur Heizenberga nenoteiktības princips norāda, ka novērojums ietekmē mērījumu un ka mēs nekad nevaram pilnībā zināt daļiņas stāvokli neatkarīgi no mērījuma.

## Zinātniskās metodes epistemoloģiskā kritika

Kants uzskatīja, ka zinātne nevar pētīt realitāti tādu, kāda tā ir "pašā par sevi", bet tikai to, kā tā izpaužas caur cilvēka uztveres un domāšanas sistēmām.

Šī nostāja bija svarīga loģiskajam pozitīvismam, kas attīstījās 20. gadsimtā un balstījās uz ideju, ka zinātnei jāfokusējas uz empīriskiem faktiem un matemātiski formulētiem likumiem, nevis metafiziskām spekulācijām.

Kanta prāta kritika arī paredzēja mūsdienu debates par mākslīgo intelektu un to, vai mašīnas spēj attīstīt izpratni, ja tās spēj tikai apstrādāt datus bez dziļākas apziņas par to *a priori* nosacījumiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kritiskā filozofija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Stanfordas Filozofijas enciklopēdijas raksts (angliski)