Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Deivids Finčers

| **Deivids Finčers**  |
| --- |
| Deivids Finčers 2023. gadā |
| Dzimis |
Deivids Endrū Leo Finčers 1962. gada 28. augustā  Denvera, Kolorādo, ASV |
| Nodarbošanās |
režisors, producents |
| Darbības gadi |
1984—pašlaik |
| Dzīvesbiedre |
Donja Fiorentino (1990—1995) |

**Deivids Endrū Leo Finčers** (angļu: *David Andrew Leo Fincher*; dzimis 1962. gada 28. augustā) ir amerikāņu kinorežisors un producents. Viņš ir režisors tādām filmām kā "Svešais 3", "Septiņi", "Spēle", "Cīņas klubs", "Zodiaks", "Meitene ar pūķa tetovējumu", "Neatrodamā" un "Manks". Finčers ir režisors divām televīzijas seriāla "Kāršu nams" sērijām.

## Filmogrāfija

| Gads | Nosaukums | Režisors | Producents | Izpildproducents |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1992 | "Svešais 3" (*Alien 3*) |  |  |  |
| 1995 | "Septiņi" (*Seven*) |  |  |  |
| 1997 | "Spēle" (*The Game*) |  |  |  |
| 1999 | "Cīņas klubs" (*Fight Club*) |  |  |  |
| 2001 | *The Hire* |  |  |  |
| 2002 | "Baiļu istaba" (*Panic Room*) |  |  |  |
| 2005 | "Dogtaunas dievi" (*Lords of Dogtown*) |  |  |  |
| 2006 | "Mīlestība un citas katastrofas" (*Love and Other Disasters*) |  |  |  |
| 2007 | "Zodiaks" (*Zodiac*) |  |  |  |
| 2008 | "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu" (*The Curious Case of Benjamin Button*) |  |  |  |
| 2010 | "Sociālais tīkls" (*The Social Network*) |  |  |  |
| 2011 | "Meitene ar pūķa tetovējumu" (*The Girl with the Dragon Tattoo*) |  |  |  |
| 2014 | "Neatrodamā" (*Gone Girl*) |  |  |  |
| 2020 | "Manks" (*Mank*) |  |  |  |
| 2023 | *The Killer* |  |  |  |

## Apbalvojumi

Deivids Finčers ir divkārt nominēts Amerikas Kinoakadēmijas balvai kā labākais režisors: par 2008. gada filmu "Neticamais stāsts par Bendžaminu Batonu" un 2010. gada filmu "Sociālais tīkls". Par otro viņš ieguva Zelta globusa un BAFTA kino balvu labākajam režisoram. Saņēmis *Emmy* balvu kā labākais režisors dramatiskam seriālam (par seriāla "Kāršu nams" 1. sēriju). Finčers darbojies arī mūzikas video jomā, par video  *Justin Timberlake Ft. Jay-Z: Suit & Tie* saņēmis *Grammy* balvu kā režisors nominācijā "Labākais mūzikas video" (kopā ar producentu Timoriju Kingu).

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
# Persona (filma)[labot | labot pirmkodu]

| Persona |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | **Persona** |
| Režisors |
Ingmars Bergmans |
| Producents |
Ingmars Bergmans |
| Scenārija autors |
Ingmars Bergmans |
| Galvenajās lomās | * Bibi Andešone
* Līva Ulmane
 |
| Operators |
Svens Nīkvists |
| Izdošana |
1966. gada 18. oktobris |
| Ilgums |
85 min. |
| Valsts |  Zviedrija |
| Valoda |
zviedru |
| **IMDb profils** |

"**Persona**" (zviedru: Persona) ir zviedru režisora Ingmara Bergmana 1966. gadā uzņemta filma ar Bibi Andešoni un Līvu Ulmani galvenajās lomās. Bergmans šo filmu uzskata par vienu no svarīgākajām filmām savā karjerā.

Filma stāsta par divu sieviešu sastapšanos: Elizabete Voglere ir teātra aktrise, kura kādu dienu kļūst mēma, bet Māsa Alma ir medmāsa, kas rūpējas par viņu nelielā mājā jūras krastā. Abu sieviešu dzīves ir savā veidā saistītas: Alma ir uztaisījusi abortu un nožēlo to, bet Elizabete ir mēģinājusi nesekmīgi veikt abortu un tagad nožēlo savu pieķeršanos dēlam; Alma ir saderinājusies ar vīrieti, kas viņu vienmēr nosoda, bet Elizabete ir precējusies ar vīrieti, kas ir ārkārtīgi uzticīgs un viņu dievina. Abu tēlu vārdi tulkojas kā Dvēsele un Putnēns, simbolizējot filmas motīvus: jaunā un naivā Alma sastopas ar skarbo un auksto Elizabeti.

Bergmans sarakstīja "Persona" deviņās nedēļās — laikā, kad atlaba no plaušu karsoņa. Filmēšanas procesa laikā Bergmans šo filmu vēlējās nosaukt *Mazliet no kinematogrāfijas*. Pēc Bergmana producenta ierosinājuma nosaukums vēlāk tika mainīts. *Persona* ir minimālistiska filma: tikai pieci aktieri parādās uz ekrāna un tikai Andešone un Ulmane parādās vairāk par vienu minūti. Lai arī Elizabete Voglere uz ekrāna parādās visvairāk, visas filmas gaitā viņa izrunā tikai 14 vārdus. Filmā netiek izmantotas liekas butaforijas, ir redzamas tikai tās lietas, ko tēli izmanto filmas gaitā. Vizuālajā attēlojumā dominē ļoti lieli kontrasti: tumšie mājas skati tiek piesātināti ar spēcīgu saules gaismu, kas izpludina attēlu, aktieri ir tērpušies melnā apģērbā, ar vienkāršām frizūrām un bez grima.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
* Galveno tēlu detalizēts apraksts (angliski)
# Pokhara

| Pokhara  |
| --- |
| metropoles pilsēta |
| पोखरा |
|  |
|
<

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |
| --- |
|  |

 |

 |
| PokharaRādīt kartē "Nepāla"PokharaRādīt kartē "Āzija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Nepāla |
| Province |
Gandakipradeša |
| Dibināta |
1962. gadā |
| Platība |
|  • Kopējā |
464,24 km2 |
| Augstums |
900 m |
| Iedzīvotāji
(2021. gadā) |
|  • kopā |
518 452 |
|  • blīvums |
1 116,8/km² |
| Laika josla |
NST (UTC+5:45) |
| Mājaslapa | pokharamun.gov.np |
|  **Pokhara Vikikrātuvē** |

Nezināma vērtība "map\_relief"

**Pokhara** (nepāliešu: पोखरा) ir Nepālas otrā lielākā pilsēta un Gandakipradešas provinces centrs. Atrodas valsts centrālajā daļā apmēram 200 kilometrus uz rietumiem no Katmandu. 2021. gadā tajā dzīvoja 518 452 iedzīvotāji.

No 24 līdz 56 km attālumā no pilsētas atrodas Annapūrnas, Dhaulāgiri un Manāslu virsotnes, tāpēc Pokhara ir Nepālas tūrisma centrs. Pilsētā un tās apkaimē dzīvo ievērojams daudzums gurku.

Pilsēta dibināta 18. gadsimta tirdzniecības ceļā no Indijas uz Tibetu. No 1769. gada — Nepālas valstī. No 1959. līdz 1962. gadam pēc Tibetas pievienošanas Ķīnai, pilsētā ieradās apmēram 300 000 bēgļu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pokhara.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Industrializācija[labot | labot pirmkodu]

**Industrializācija** ir sociālo un ekonomisko izmaiņu periods, kas pārveido cilvēku grupu no agrāras sabiedrības uz industriālu, iekļaujot plašu ekonomikas pārorganizāciju ražošanas mērķiem.

Industriālo strādnieku algai pieaugot, pieaug arī tirgus visu veidu patērētāju precēm un pakalpojumiem, papildus stimulējot industriālās investīcijas un ekonomisko izaugsmi.

Pirmās pārmaiņas no lauksaimniecības ekonomikas uz industriālu notika industriālās revolūcijas laikā no 18. gadsimta vidus līdz 19. gadsimta sākumam vairākos Eiropas un Ziemeļamerikas reģionos, sākoties Lielbritānijā, pēc tam Beļģijā, Vācijā un Francijā. Šīs agrās industrializācijas iezīmes bija tehnoloģiskais progress, pāreja no lauksaimniecības darbiem uz rūpniecību, finanšu investīcijas jaunajā industriālajā struktūrā un pirmās attītības tendences sabiedrības kārtu apziņā un ar to saistītajās teorijās. Vēlāk šī tika nosaukta par pirmo industriālo revolūciju.

"Otrā industriālā revolūcija" apzīmē vēlākas izmaiņas 19. gadsimta vidū pēc tvaika dzinēja uzlabojumiem, iekšdedzes dzinēja izgudrošanas, elektrības praktiskas izmantošanas un kanālu, dzelzceļu, elektrolīniju ierīkošanas. Šai fāzei lielu grūdienu deva konveijera izgudrošana. Par darba vietām kļuva akmeņogļu raktuves, tēraudlietuves un audumu fabrikas.

Līdz ar 20. gadsimta beigām par vienu no industrializētākajiem pasaules reģioniem kļuva Austrumāzija. BRICS valstis (Brazīlija, Krievija, Indija, Ķīna un Dienvidāfrika) piedzīvo industrializācijas procesu.

## Atsauces
# Legolande

Ieeja Vācijas Legolandē
**Legolande** (dāņu: *Legoland*) ir bērnu tematisko izklaides parku tīkls, kas veltīts "Lego" konstruktoriem. Pasaulē pirmā Legolande tika atklāta 1968. gadā Billundā, Dānijā, kur atrodas arī "Lego" galvenā mītne un rūpnīca, kurā saražo 90% no visas "Lego" produkcijas. Šobrīd darbojas vēl vairākas Legolandes, to skaitā Gincburga (Vācija), Vindzora (Lielbritānija), Karlsbāde (Kalifornija, ASV), Džohora (Malaizija), Vinterheivena (Florida, ASV).
# Kinofilma[labot | labot pirmkodu]

Kinofilmas uzņemšanas laukums Varšavas ielās
**Kinofilma** jeb vienkārši **filma** ir kinematogrāfijas darbs. Kinofilmas var iedalīt pēc dažādiem kritērijiem, piemēram, pēc satura: mākslas filmās jeb spēlfilmās, dokumentālajās filmās, populārzinātniskajās filmās; pēc ilguma: pilnmetrāžas filmās un īsfilmās. Filmas tiek uzņemtas ar kinokamerām, bet izrādītas kinoteātros. Pēc tam filmas var tikt izplatītas DVD ierakstos vai videokasetēs, rādītas televīzijā. Kino pirmsākumos filmas bija bez skaņas (mēmais kino), kā arī melnbaltas (melnbaltais kino), bet mūsdienās gandrīz ikviena filma ir ar skaņu un krāsām.

Vidēji gada laikā visvairāk kinofilmu tiek uzņemtas Indijā (Bolivudā), kas otrajā vietā esošo Ķīnu apsteidz ar vismaz divreiz vairāk uzfilmētajām filmām. Trešajā vietā ir Filipīnas, bet Amerikas Savienotās Valstis (Holivuda) ir ceturtajā vietā. Visu laiku ienesīgākā filma ir "Atriebēji: Noslēgums" (2019), kam seko "Avatars" (2009), bet trešajā vietā ir "Titāniks" (1997).

## Kinofilmu uzņemšana

Filmu uzņemšana sākas ar ideju vai stāstu, uz kuru balstīt filmas sižetu. Tālāk tiek uzrakstīts scenārijs, notiek aktieru proves, dekorāciju izgatavošana un citi sagatavošanās darbi. Tad tiek veidota filmas uzņemšanas komanda, kuru vada režisors, un filmēšanas process var sākties. Filmēšanas process var ilgt no vienas vai vairākām dienām (dažām īsfilmām) līdz pat vairākiem gadiem. Ginesa rekordu grāmatā kā visilgākais filmas uzņemšanas laiks ir fiksēts 31 gads (filma *The Thief and the Cobbler*). Kad filmēšanas process beidzies, notiek filmas montāža un ieskaņošana.

## Kinofilmu balvas

Viena no prestižākajām balvām, kas tiek piešķirta par kinofilmu veidošanu, ir Amerikas Kinoakadēmijas balva ("Oskars"). Tā tiek piešķirta 24 nominācijās. Par nozīmīgāko nomināciju uzskata Oskaru par labāko filmu. Ir arī citas prestižas balvas, piemēram, Zelta globusa balva, Britu Kinoakadēmijas balva (BAFTA), Cēzara balva un citas.

## Kinofestivāli

Kannu kinofestivāla sarkanais paklājs 2001. gadā
Kinofestivālu laikā notiek vairāku kinofilmu izrādīšana vienā vai vairākos kinoteātros, lai noskaidrotu labākās filmas dažādās nominācijās. Viens no slavenākajiem ir Kannu kinofestivāls, kas katru gadu parasti maija mēnesī notiek Francijas pilsētā Kannās. Ne mazāk slaveni ir kinofestivāli, kas katru gadu notiek Venēcijā, Berlīnē, Karlovi Vari, Toronto un citur. Latvijas nacionālais kinofestivāls ir "Lielais Kristaps", kas notiek reizi divos gados. Vēsturiski pirmais kinofestivāls 1932. gadā notika Itālijas pilsētā Venēcijā.

## Kinofilmu žanri

* Animācijas filma
* Asa sižeta filma
* Dokumentālā filma
* Drāmas filma
* *Film noir*
* Kara filma
* Kinokomēdija
* Kriminālfilma
* Mūzikls
* Mistērijas filma
* Piedzīvojumu filma
* Romantiskā filma
* Šausmu filma
* Trilleris
* Vesterns
* Zinātniskās fantastikas filma

## Skatīt arī

* Kino
* Kinoteātris

## Atsauces
# Bioloģisks ķermenis[labot | labot pirmkodu]

**Ķermenis** ir organisma ārējās formas un izpausmes, piemēram, izskats, uzbūve, izmēri. Ķermenis bieži vien ir pretstatā nemateriālajām, piemēram, dvēselei vai apziņai. Anatomija ir zinātne, kurā pēta ķermeņa uzbūvi, tās darbību.

## Skatīt arī

* Cilvēka ķermenis

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bioloģisks ķermenis.
# Ģermānistika[labot | labot pirmkodu]

**Ģermānistika** jeb **ģermāņu filoloģija** ir indoeiropeiskās filoloģijas nozare, kas pēta ģermāņu valodas un literatūru, kā arī ģermāņu tautu folkloru un kultūru. Ģermānistika ir arī privātās valodniecības nozare, kas pēta vācu valodu visās tās izpausmēs. Mūsdienu ģermānistikas pētījumi lielākoties koncentrējas uz angļu valodas (kas arī ir ģermāņu valoda) izpēti.[*nepieciešama atsauce*]

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ģermānistika.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ivrits

| Ivrits עִבְרִית *'Ivrit*  |
| --- |
| Fragments no Jesajas grāmata 2. gs. p.m.ē. manuskripta: |   |
| Izruna: | IPA: [ʔivˈrit] (standarta Izraēlas), [ʕivˈɾit] (Izraēlas sefardu), [ʕivˈriθ] (mizrahi), [ˈivʀis] (aškenazi) |
| Valodu lieto: | Izraēla un citas zemes, to vidū Argentīna, Beļģija, Brazīlija, Čīle, Kanāda, Zviedrija Francija, Vācija, Irāna, Libāna, Nīderlande, Nigērija, Krievija, Panama, Lielbritānija, ASV un Urugvaja. Jūdaisma liturģiskā valoda vairāk nekā 3500 gadus |
| Pratēju skaits: | 9 miljoni izzudusi kā saziņas valoda kopš 4. gadsimta; 1880. gados sefardu atdzīvināta |
| Valodu saime: | Afroaziātu  Semītu   Rietumsemītu    Centrālās semītu     Ziemeļrietumsemītu      Kanaaniešu       **Ivrits**  |
| Rakstība: | ebreju alfabēts  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: |  Izraēla |
| Regulators: | Ebreju valodas akadēmija (ivritā: האקדמיה ללשון העברית, *HaAqademia LaLashon Ha‘Ivrit*) |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | he |
| ISO 639-2: | heb |
| ISO 639-3: | ikkurš: heb — Mūsdienu ivrits hbo — Senebreju valoda |
|

**Ivrits** (עִבְרִית, *‘ivrit*) ir semītu saimes mūsdienu ebreju valoda, kas ir Izraēlas valsts valoda. Ivrita senā forma senebreju valoda ir jūdaisma liturģiskā valoda. Kā saziņas valoda tā izzuda ap 4. gadsimtu, bet, sākot ar 1880. gadiem, sefardi to atdzīvināja. Mūsdienās ivritā runā aptuveni 7 miljoni Izraēlas iedzīvotāju un vēl 2 miljoni ebreju kopienās pārējā pasaulē.

## Statuss

2018. gadā pieņemtais Pamatlikums "Izraēla — ebreju tautas valsts" noteica, ka ivrits ir vienīgā Izraēlas valsts valoda (arābu valoda zaudēja oficiālās valodas statusu, taču tai ir piešķirts īpašs statuss).

## Skatīt arī

* Jidišs

## Atsauces

## Ārējās saites

* Ivrita kursi tiešsaistē
* *Hebrew is Easy*
* *Ancient Hebrew Research Center*es
* Ivrita vārdnīcu kolekcija
* Senebreju un mūsdienu ebreju valodas vēsture Arhivēts 2012. gada 22. decembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* *Learn Hebrew*
* Zuckermann, Ghil'ad, 2003. *Language Contact and Lexical Enrichment in Israeli Hebrew*. Palgrave Macmillan. (ISBN 9781403917232 / ISBN 9781403938695)