Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mahārāštra[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Mahārāštra महाराष्ट्र** |
| —  **Indijas štats**  —  |
|

|  |
| --- |
|  **Emblēma** |

 |
| Mahārāštras atrašanās vieta Indijā |
| Pārvaldes centrs
  | Mumbaja
 |
| Oficiālā valoda
  | marathu valoda
 |
| Valsts
 |  Indija |
| Dibināta | 1960. gada 1. maijā |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 307 713 km² |
| **Iedzīvotāji** (2011. gadā) |
|  - Kopā | 112 372 972 |
|  - Blīvums | 365,2/km² |
| Laika josla | Indijas laiks (UTC+5:30)
  |
| ISO 3166-2 | IN-MH |
| **Mājaslapa:** maharashtra.gov.in |
|  **Mahārāštra Vikikrātuvē** |

**Mahārāštra** (marathu: महाराष्ट्र, *Mahārāṣṭra*, izrunā: /məharaːʂʈrə/) ir viens no Indijas štatiem, atrodas valsts rietumos. Mahārāštra ir trešais lielākais Indijas štats pēc platības. 2011. gadā štatā dzīvoja 112 miljoni iedzīvotāju. Tas ir otrs lielākais Indijas štats pēc iedzīvotāju skaita. Mahārāštra robežojas ar Gudžarātu, Madhju Pradēšu, Čhatīsgarhu, Telangānu, Karnātaku un Gou. Rietumos to apskalo Arābijas jūra. Mahārāštras lielākā pilsēta un administratīvais centrs ir Mumbaja. Nākamās lielākās pilsētas ir Pune, Nāgpura, Thāne un Pimpri-Činčvada.

## Vēsture

Mahārāštra dibināta 1960. gada 1. maijā pēc aptuvenas marathu valodas izplatības no Bombejas štata dienvidu un rietumu zemēm, kā arī no Amravati un Vidarbhas.

## Ģeogrāfija

Administratīvi sīkāk iedalās 36 apgabalos. Godāvari un Krišna ir divas nozīmīgākās upes štata teritorijā. UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā ir iekļautas Adžantas alas un Elloras alas.

## Ekonomika

Mahārāštra ir viens no Indijas saimniecībai nozīmīgākajiem štatiem. Šeit rada 15% no Indijas iekšzemes kopprodukta. Pēc Tautas attīstības indeksa Mahārāštru ierindo devītajā vietā starp Indijas štatiem.

## Iedzīvotāji

Pēc 2011. gada tautskaites datiem lielākās Mahārāštras pilsētas pēc iedzīvotāju skaita ir:

|  | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |  | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Mumbaja (Bombeja) | 12 478 447 | 8. | Vasai-Virara | 1 221 233 |
| 2. | Pune | 3 115 431 | 9. | Šambhadžinagara | 1 171 330 |
| 3. | Nāgpura | 2 405 421 | 10. | Navi Mumbaja | 1 119 477 |
| 4. | Thāne | 1 818 872 | 11. | Solapura | 951 118 |
| 5. | Pimpri-Činčvada | 1 729 359 | 12. | Mira-Bhajandera | 814 655 |
| 6. | Nāšika | 1 486 973 | 13. | Bhivandi | 711 329 |
| 7. | Kaljana-Dombivali | 1 246 381 | 14. | Amravati | 646 801 |
| Avots: *Census of India 2011.* (PDF; 154 kB) |

### Reliģijas

| Reliģijas Mahārāštras štatā (2011) |
| --- |
|  |  |  |
| hinduisms |    | 79.8% |
| islāms |    | 11.5% |
| kristietība |    | 1.0% |
| džainisms |    | 1.2% |
| budisms |    | 5.8% |
| cita |    | 0.7% |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mahārāštra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Kožikode

| Kožikode  |
| --- |
| pilsēta |
| കോഴിക്കോട് |
|  |
|  |
| Kožikode |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Indija |
| Štats |
Kerala |
| Apgabals |
Kožikodes apgabals |
| Platība |
|  • pilsēta |
177 km2 |
|  • aglomerācija |
518 km2 |
| Augstums |
1 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • pilsēta |
431 560 |
|  • blīvums |
3 109,8/km² |
|  • aglomerācija |
2 030 519 |
| Laika josla |
IST (UTC+5:30) |
| Pasta indekss | 673001 |
| Mājaslapa | www.kozhikode.nic.in |
|  **Kožikode Vikikrātuvē** |

**Kožikode** (malajālamā: കോഴിക്കോട്, *Kōḻikkōṭ*, izrunā: /koːɻikːoːɖ/), zināma arī kā **Kalikuta**, ir pilsēta Indijas dienvidrietumos, Keralas štatā. Tas ir Kožikodes apgabala administratīvais centrs. 2011. gadā Kožikodē dzīvoja 550 tūkstoši iedzīvotāju, bet tās aglomerācijā — 2,03 miljoni iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Arābijas jūras krastā, 280 km uz dienvidrietumiem no Bengalūru un 340 km uz ziemeļiem no Thiruvananthapuramas. Kožikodē valda tropu klimats. No jūnija līdz augustam ir musonu sezona.

Kalikuta bija nozīmīga tirdzniecības osta jau senajos laikos un viduslaikos, sevišķi zināma kā garšvielu tirdzniecības vieta. Ir zināms, ka arābu tirgotāji to apmeklējuši jau 7. gadsimtā. Ostai bija liela nozīme arī Lielo ģeogrāfisko atklājumu laikmetā. 1498. gada 20. maijā to sasniedza portugāļu jūrasbraucējs Vasko da Gama, kuģojumā, kurā atklāja jūras ceļu no Eiropas uz Indiju. Šeit tika izveidots portugāļu cietoksnis, tirdzniecības un atbalsta punkts Dienvdāzijā. Portugāļi cietoksni Kalikutā zaudēja 1525. gadā. Vēlākajos gadsimtos šeit savus atbalsta punktus izveidojuši arī angļi, franči un holandieši.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kožikode.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Dubaija[labot | labot pirmkodu]

| Dubaija  |
| --- |
| pilsēta |
| *دبي‎* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Emblēma** |

 |
| Dubaija |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Apvienotie Arābu Emirāti |
| Emirāts |  Dubaijas emirāts |
| Platība |
|  • pilsēta |
1 491 km2 |
|  • aglomerācija |
3 913 km2 |
| Iedzīvotāji
(2025) |
|  • pilsēta |
3 944 751 |
|  • blīvums |
2 541,9/km² |
|  • aglomerācija |
6 359 527 |
|  • aglomerācijas blīvums |
1 625,2/km² |
| Mājaslapa | www.visitdubai.com |
|  **Dubaija Vikikrātuvē** |

**Dubaija** (arābu: دبي‎, *Dubayy*) ir pilsēta Apvienotajos Arābu Emirātos, Dubaijas emirātā, kas atrodas valsts ziemeļaustrumos pie Persijas līča. Tā ir Dubaijas emirāta administratīvais centrs un lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas 160 kilometru attālumā no AAE galvaspilsētas Abū Dabī. Pilsētas kopējā platība ir 4114 km², pēc 2024. gada datiem tajā dzīvo 3 790 000 iedzīvotāji. Tā ir lielākā Apvienoto Arābu Emirātu pilsēta gan pēc iedzīvotāju skaita, gan platības.

Līdz 1966. gadam, kad atrada naftas atradnes jūrā, Dubaijas ekonomika galvenokārt balstījās uz ieņēmumiem no tirdzniecības un naftas izpētes. Toties, kad tika atrasta nafta, pilsēta piedzīvoja strauju attīstību. Šodien Dubaija ir viens no svarīgākajiem biznesa centriem Tuvajos Austrumos, kā arī nozīmīgs transporta mezgls pasažieru un kravu pārvadājumiem. Pilsēta galvenos ienākumus gūst no pasažieru un kravu pārvadājumiem, nekustamo īpašumu pārdošanas un attīstīšanas, tūrisma un finanšu pakalpojumiem.

Dubaija pēdējo gadu laikā ir piesaistījusi plašu starptautisko uzmanību ar straujo attīstību, vērienīgiem sporta pasākumiem un grandiozu celtņu būvniecību. Viena no pilsētas atpazīstamākajiem simboliem ir 828 metru augstais Halīfa tornis, kas ir augstākā celtne pasaulē.

Pēc 2012. gada datiem Dubaija ir divdesmit otrā dārgākā pilsēta pasaulē un pati dārgākā pilsēta Tuvajos Austrumos. 2014. gadā Dubaijas viesnīcas tika atzītas kā otrās dārgākās pasaulē aiz Ženēvas. Dubaija ir atzīta kā viena no dzīvošanai labākajām vietām Tuvajos Austrumos.

Dubaijā 2020. gadā norisinājās starptautiskā izstāde EXPO 2020.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Dubaija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Henriks Pontopidans[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Henriks Pontopidans *Henrik Pontoppidan* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1857. gada 24. jūlijā  Fredericija, Dānija |
| Miris | 1943. gada 21. augustā (86 gadi)  Šarlotenlunda, Dānija |
| Tautība | Dānis |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Žanri | Reālisms |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Henriks Pontopidans** (dāņu: *Henrik Pontoppidan*; dzimis 1857. gada 24. jūlijā, miris 1943. gada 21. augustā) bija dāņu rakstnieks.

Rakstījis reālisma žanra darbus, 1917. gadā kopā ar citu dāņu rakstnieku Karlu Gellerupu saņēmis Nobela prēmiju literatūrā. Bijis literatūras virziena *Det Moderne Gennembrud* rakstnieku grupā. Pontopidana ievērojamākie romāni ir *Det forjættede Land* (1891—1895), *Lykke-Per* (1898—1904) un *De dødes Rige* (1912—1916).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Henriks Pontopidans.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Autobiogrāfija Arhivēts 2011. gada 26. februārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Trilleris

**Trilleris** (no angļu: *thrill* - satraukt) ir literatūras un kino žanrs. Pie tiem tik pieskaitīti darbi, kuri cenšas radīt skatītājam vai lasītājam saspringtu pārdzīvojumu sajūtu un uztraukumu. Žanram nav noteiktu ierobežojumu. Kinematogrāfā bieži pie trilleriem tiek attiecinātas arī detektīva piedzīvojumu filmas. Vēl pie trilleriem attiecina šausmu literatūru un filmas, bet tikai tad, ja filmas sižetā ir slepkavība un tās izmeklēšana.

## Skatīt arī

* Šausmu filma
# Racionālisms

**Racionālisms** filozofiskā izpratnē ir uzskats, ka zināšanu un spriedumu pamatā par apkārtējo pasauli un tajā notiekošajiem procesiem ir cēloņsakarības. Citiem vārdiem, katrai vērojamai parādībai, notikumam vai procesam ir konkrēts cēlonis vai cēloņu kopums (secība).

Racionālisms lielā mērā ir pretstats reliģiskajam (transcendentālajam) pasaules uzskatam, kura pamatā ir Dieva atklāsme un ticība dievišķai pasaules uzbūvei un kārtībai. Zināmā mērā racionālisms ir pretstats arī vienam no ētikas, līdz ar to arī humānisma pamata postulātiem — emocionālai sajūtai par *pareizu* vai *nepareizu*. Taču ne tādēļ, ka noliegtu ētiku vai humānismu, bet skaidrojot to postulātus uz loģiski atvasinātu slēdzienu, nevis emocionālu sajūtu pamata.

## Atsauces
# Akrs

Metriskā dunama (tumši brūns), Kipras dunama (gaiši brūns), Irākas dunama (oranžs), akra (zaļš), hektāra (dzeltens) proporcionālais salīdzinājums.
**Akrs** (apzīmējums: **ac**) ir laukuma mērvienība, kas ir vienāda ar 4046,8564224 kvadrātmetriem. Vēsturiski akrs ir radies viduslaikos, un tā bija zemes platība, kuru ar vērsi varēja uzart vienas dienas laikā. Akrs mūsdienās plaši tiek izmantots tikai angļvalodīgajās valstīs, un tas ir saistīts ar citām ne ar SI sistēmu saistītām mērvienībām. Piemēram, viena kvadrātjūdze ir 640 akri, savukārt vienā akrā ietilpst 4840 kvadrātjardi vai 43 560 kvadrātpēdas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Akrs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Mūsdienu teika

Modelis, kas apspēlē mūsdienu teiku par kanalizācijā dzīvojošiem aligatoriem
**Mūsdienu teika**, **pilsētas leģenda** jeb **urbānā leģenda** (no angļu: *urban legend*) ir pēcindustriālā laikmeta folkloras žanrs, kas ietver dažādas baumas un stāstus par noziegumiem, katastrofām un citiem noslēpumainiem notikumiem. Līdz ar Interneta un citu tehnoloģiju attīstību, mūsdienās šādu teiku izplatības ātrums ir strauji pieaudzis.

## Mūsdienu teikas

* Baltās zeķbikses
* Iļģuciema velns
* Saduršana ar injekciju adatu
* Kijivas spoks
* Leģenda par bāku un kuģi
* Pols ir miris
* Sami – cilvēkēdāji
* *The Backrooms*
# Šērbrukas Universitāte

| Šērbrukas Universitāte |
| --- |
|
latīņu: *Universitatis Sherbrookensis* |
| Moto | *Veritatem in charitate* |
| Dibināta |
1954 |
| Tips |
publiska |
| Saistība |
Romas katolicisms |
| Rektors | *Luce Samoisette* |
| Akadēmiskais personāls |
3200 |
| Administratīvais personāls |
3200 |
| Studenti |
35 000 |
| Atrašanās vieta | ﻿ / ﻿ |
| Krāsa(-s) |
zaļš un zelta           |
| Saistītās mācību iestādes |
AUCC, CARL, CBIE, IAU, CUSID, QSSF, |
| Mājaslapa |
usherbrooke.ca |

**Šērbrukas Universitāte** (franču: *Université de Sherbrooke*) ir universitāte Kanādas province Kvebekā. Tās studentu pilsētiņas atrodas Šērbrukā un Longejā. Mācības notiek franču valodā.

tehnoloģiju centrs
George-Cabana Pavilion
Multifunkcionālais paviljons
2007. gadā Šērbrukas Universitātē studēja 35 000 studenti un bija 3200 cilvēkus liels mācību personāls. Universitātē var apgūt 46 bakalaura, 48 maģistratūras, 27 doktorantūras programmas. Tajā ir 61 pētniecības katedra, to skaitā farmācijas, mikroelektronikas, statistiskās mācīšanās un vides aizsardzības katedras.

Universitātes fakultātes:

1. Administrācijas
2. Pedagoģijas
3. Inženiertehniskā
4. Juridiskā
5. Literatūras un humanitārā
6. medicīnas un veselības zinātnes
7. Sporta un fiziskās izglītības
8. Zinātnes
9. Teoloģijas, ētikas un filozofijas

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šērbrukas Universitāte.
* Oficiālā vietne
# Akcija (vērtspapīrs)[labot | labot pirmkodu]

Bombejas elektroapgādes un tramvaju kompānijas akcija
**Akcija** ir vērtspapīrs, kas sevī ietver noteiktas naudas summas iemaksu kādā uzņēmumā, tādējādi ļaujot tā īpašniekam (akcionāram) kļūt par uzņēmuma līdzīpašnieku un pretendēt arī uz uzņēmuma peļņu caur dividendēm.

Uzņēmumus, kas emitē savas akcijas, sauc par akciju sabiedrībām. Akcijas, piemēram, parastās akcijas iedala kotētajās (noteikta kurss fondu biržā) un nekotētajās akcijās, un tās ir iespējams pirkt un pārdot. Latvijā akcijas tiek reģistrētas Centrālajā depozitārijā.

## Akciju vērtība

Akciju vērtība ir cena, par kādu konkrētas uzņēmuma akcijas tiek tirgotas finanšu tirgos. Tā var mainīties atkarībā no dažādiem faktoriem, tostarp uzņēmuma finanšu rādītājiem, tirgus pieprasījuma un piedāvājuma, ekonomiskās situācijas un investoru noskaņojuma. Akciju vērtību var aplūkot no vairākiem aspektiem:

#### Grāmatvedības jeb nominālā vērtība

Nominālā vērtība ir fiksēta summa, kas tiek noteikta uzņēmuma akcijām to emisijas brīdī. Tā parasti ir norādīta uzņēmuma statūtos un neatspoguļo tirgus situāciju.

Grāmatvedības vērtība *(book value*) tiek aprēķināta, sadalot uzņēmuma pašu kapitālu ar apgrozībā esošo akciju skaitu. Ja uzņēmuma akciju tirgus cena ir zemāka par grāmatvedības vērtību, tas var norādīt uz potenciāli zemu novērtējumu.

#### Tirgus vērtība

Tirgus vērtība (*market value*) ir cena, par kuru akcijas tiek tirgotas biržā. Tā nepārtraukti mainās atkarībā no piedāvājuma un pieprasījuma:

* Ja investori sagaida uzņēmuma izaugsmi un peļņu, akciju cena pieaug.
* Ja uzņēmums piedzīvo finansiālas problēmas vai ekonomiskā situācija pasliktinās, akciju cena var kristies.

Tirgus vērtību nosaka investori un tirgus spēki, un tā var būt ievērojami augstāka vai zemāka par grāmatvedības vērtību.

#### Iekšējā jeb patiesā vērtība

Iekšējā vērtība (*intrinsic value*) ir teorētiski aprēķināta cena, kas atspoguļo uzņēmuma reālo finansiālo stāvokli un nākotnes izaugsmes potenciālu. To nosaka dažādi finanšu analīzes modeļi, piemēram:

* Diskontētās naudas plūsmas metode (DCF) – analizē uzņēmuma nākotnes ienākumus un to pašreizējo vērtību.
* P/E (cena pret peļņu) koeficients – salīdzina akcijas cenu ar uzņēmuma peļņu uz vienu akciju.
* EV/EBITDA – uzņēmuma kopējās vērtības attiecība pret peļņu pirms procentiem, nodokļiem un amortizācijas.

Iekšējā vērtība ļauj investoriem noteikt, vai akcija ir pārvērtēta vai nenovērtēta.

#### Dividendes un akciju vērtība

Uzņēmumi, kas maksā dividendes, var būt pievilcīgāki investoriem, jo tie nodrošina regulārus ienākumus. Akciju vērtību var ietekmēt dividenžu ienesīgums, jo augstākas dividendes bieži padara akcijas pieprasītākas.

#### Akciju vērtību ietekmējošie faktori

* Uzņēmuma finanšu rādītāji – ieņēmumi, peļņa, parādi un izaugsmes potenciāls.
* Ekonomiskā situācija – inflācija, procentu likmes un ekonomikas cikls.
* Investoru noskaņojums – psiholoģiskie un tirgus spekulāciju faktori.
* Konkurence un nozares attīstība – jauni tirgus dalībnieki un inovācijas var ietekmēt uzņēmuma perspektīvas.

## Skatīt arī

* Akciju sabiedrība
* Akciju tirgus

## Atsauces

## Ārējās saites
# Snapchat

*Snapchat*| Sākotnējais autors | *Snap Inc.* |
| Izstrādātājs |
Bobijs Mērfijs |
| Sākotnējā versija |
2011. gada septembrī |
| Operētājsistēma |
iOS, *Android* |
| Izmērs |
95,7 MB (iOS) 76 MB (*Android*) |
| Veids |
Attēlu kopīgošana, sociālais tīkls |
| Tīmekļa vietne | snapchat.com |

Snapchat ir attēlu kopīgošanas sociālais tīkls, ko izstrādāja Evans Špīgels, Bobijs Mērfijs un Redžijs Brauns, vēlāk arī Stenforda Universitātes studenti. Izmantojot lietotni, lietotāji var uzņemt attēlus un video, sauktus par *snapiem*, pievienot tiem tekstu un zīmējumus un nosūtīt noteiktiem šo failu saņēmējiem. Lietotāji var uzlikt laika ierobežojumu *snapiem*, nosakot to apskates ilgumu (2014. gada aprīlī apskates ilgums ir no 1 līdz 10 sekundēm). Pēc attēla vai video noskatīšanās tas tiek paslēpts no saņēmēja ierīces, bet paliek uz *Snapchat* serveriem.

700 miljonus attēlu un video, bet *Snapchat Stories* tika aplūkotas 500 miljonus reižu dienā.

Aktīvo lietotāju skaits 2023. gada beigās sasniedza vairāk nekā 750 miljonus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne
* Lietotnes blogs
# Kualaterenganu

| Kualaterenganu  |
| --- |
| lielpilsēta |
| *Kuala Terengganu* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| KualaterenganuRādīt kartē "Malaizija"KualaterenganuRādīt kartē "Rietummalaizija"KualaterenganuRādīt kartē "Terenganu" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Malaizija |
| Štats |
Terenganu |
| Pilsēta |
1928 |
| Municipalitāte |
1979 |
| Lielpilsēta |
2008 |
| Platība |
|  • Kopējā |
605 km2 |
| Augstums |
15 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
375 424 |
|  • blīvums |
620,5/km² |
|  • Etniskais sastāvs |
malajieši (94,7 %) ķīnieši (3,4 %) ārzemnieki (1,3 %) |
| Laika josla |
MST (UTC+8) |
| Mājaslapa | mbkt.terengganu.gov.my |
|  **Kualaterenganu Vikikrātuvē** |

**Kualaterenganu** (malajiešu: *Kuala Terengganu* — ‘Terenganu [upes] grīva’) ir pilsēta Malaizijā, Terenganu štata galvaspilsēta un lielākā apdzīvotā vieta. Pilsēta atrodas Rietummalaizijas ziemeļaustrumos pie Terenganu upes ietekas Dienvidķīnas jūrā 450 km no valsts galvaspilsētas Kualalumpuras. Nozīmīgs ekonomisks un tūrisma centrs.

## Vēsture

Sena apdzīvotā vieta, kas zināma jau kopš 6.—7. gadsimta kā Ķīnas Sui dinastijas vasaļvalsts Tantanas galvaspilsēta. 7. gadsimtā tā nonāca Šrīvidžajas varā. Pēc Šrīvidžajas norieta 13. gadsimtā Terenganu nonāca Madžapahitas, bet vēlāk — Siāmas un Melakas ietekmē. Pēc Melakas nonākšanas portugāļu varā Terenganu savukārt nonāca Džohoras ietekmē. 1708. gadā tika nodibināts Terenganu sultanāts; sākotnēji tā galvaspilsēta bija Kualaberanā 40 km augšpus pa Terenganu upi, bet vēlāk tika pārcelta uz tagadējo vietu upes grīvā. 18. gadsimtā tā bija maza pilsētiņa ar apmēram 1000 mājām un puse tās iedzīvotāju bija ķīnieši. 1883. gada augustā pilsētu, ieskaitot sultāna pili, nopostīja ugunsgrēks. Pilsētas izaugsme sākās 20. gadsimtā līdz ar kalnrūpniecības un naftas ieguves attīstību. 2008. gadā Kualaterenganu piešķīra lielpilsētas statusu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kualaterenganu.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Atmosfēras spiediens

15 gadu vidējais atmosfēras spiediens jūras līmenī (augšā vasaras, apakšā ziemas atmosfēras spiediens)
**Atmosfēras spiediens** ir Zemes atmosfēras hidrostatiskais spiediens, kas rodas, Zemes gravitācijas dēļ gaisam pievelkoties pie Zemes virsmas. Atmosfēras spiediens ir tik liels, ar kādu spēku spiež virs ķermeņa esošais gaisa slānis. Lielākā augstumā virs jūras līmeņa spiediens samazinās, jo tad tur virs ķermeņa, kas atrodas lielā augstumā, atrodas mazāks gaisa slānis un tas spiež uz to ar mazāku spēku. Nelielā intervālā atmosfēras spiediens mainās meteoroloģisko apstākļu iespaidā, veidojot augsta vai zema atmosfēras spiediena zonas (ciklons raksturojas ar zemāku, bet anticiklons ar augstāku atmosfēras spiedienu). Atmosfēras spiedienu mēra ar barometriem.

Normālais Zemes atmosfēras spiediens ir 1013,25 hektopaskāli (hPa) jeb 760 dzīvsudraba stabiņa milimetri (mm Hg), jeb 101,325 kilopaskāli (kPa). Tas ir tikpat liels spiediens, ar kādu uz katru Zemes virsmas kvadrātmetru spiestu 10 tonnu un 132 kilogramus smaga krava jeb apmēram 1 kilograms uz katru virsmas kvadrātcentimetru.

## Zemes atmosfēras spiediena atšķirība dažādos augstumos virs jūras līmeņa

Šī plastmasas pudele ir bijusi aiztaisīta ciet apmēram 2000 metru augstumā virs jūras līmeņa, bet jūras līmeņa augstumā tā ir saspiesta, jo palielinājās atmosfēras spiediens.

| daļa no normāla atmosfēras spiediena | augstums, kurā ir šāds spiediens (metros) |
| --- | --- |
| 1 | 0 |
| 1/2 | 5 486 |
| 1/3 | 8 376 |
| 1/10 | 16 132 |
| 1/100 | 30 901 |
| 1/1000 | 48 467 |
| 1/10000 | 69 464 |
| 1/100000 | 96 282 |

*Atmosfēras spiediena mērvienības*|   | Paskāls (Pa) | Bārs (bar) | Tehniskā atmosfēra (at) | Fiziskā atmosfēra (atm) | Dzīvsudraba stabiņa milimetrs (Dz. st. mm; mmHg; Tors) | Ūdens staba metrs (Ūd. st. m; mH2O) |
| 1 Pa | 1 N/m² |  10−5 |  10,197×10−6 |  9,8692×10−6 | 7,5006×10−3 |  1,0197×10−4 |
| 1 Bārs |  105 |  1 ×106 Dins/cm² |  1,0197 |  0,98692 |  750,06 |  10,197 |
| 1 at |  98066,5 |  0,980665 |  1 KG/cm² |  0,96784 |  735,56 |  10 |
| 1 atm |  101325 |  1,01325 |  1,033 | 1 atm |  760 |  10,33 |
| 1 Dz. st. mm |  133,322 |  1,3332×10−3 |  1,3595×10−3 |  1,3158×10−3 |  1 mmHg |  13,595×10−3 |
| 1 Ūd. st. m |  9806,65 |  9,80665×10−2 |  0,1 |  0,096784 |  73,556 |  1 Ūd. st. m |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Atmosfēras spiediens.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* kalkulators Zemes atmosfēras spiediena aprēķināšanai