Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Hašimīti[labot | labot pirmkodu]

**Hašimīti** (arābu: الهاشميون, *al Hāshimiyyūn*) ir mūsdienu Jordānijas Hašimītu Karalistē valdošā dinastija. Vēsturiski no 10. gadsimta līdz 20. gadsimtam valdīja Mekā. Hašimītu ģimenes pārstāvji 20. gadsimta pirmajā pusē valdīja vairākās jaunizveidotajās Tuvo Austrumu valstīs – Hidžāzā (1916-1925), Sīrijas Arābu Karalistē (1920), Britu Irākas mandātteritorijā, kas vēlāk kļuva par Irākas Karalisti (1921-1958) un Britu Palestīnas mandātteritorijas sastāvā izveidotajā Transjordānas emirātā, kas vēlāk kļuva par neatkarīgu Jordāniju.

Viena no leģendām par Hašimītu dzimtas aizsācēju uzskata pravieša Muhameda vecvectēvu. Pēc citas versijas, dzimtas aizsācējs ir viens no pravieša Muhameda pēctečiem šiītu islāma tradīcijā. Hašimīti ilgus gadsimtus bija zaīdu šiītisma sekotāji, līdz agrīnajā osmaņu varas periodā kļuva par sunnītu islāma sekotājiem.

Par modernās politiskās dinastijas dibinātāju var uzskatīt Huseinu bin Ali al-Hašimi, kuru 1908. gadā par Mekas lielo šerīfu iecēla Osmaņu impērijas sultāns Abdulhamīds II. 1916. gadā šerīfs Huseins ar dēliem sāka arābu sacelšanos pret osmaņiem. Huseina dēli Abdulla un Feisals kļuva par topošās Jordānijas un Irākas valdniekiem, kamēr vecākais dēls Alī valdīja Hidžāzā.

Hašimītu reģionālā vara neturpinājās ilgi. Alī kai 1925. gadā no troņa gāza Saūda Arābijas dibinātājs Ibn Saūds. Abdullu nogalināja atentātā 1951. gadā. Feisala mazdēlu Feisalu II nogalināja 1958. gada Irākas apvērsumā, kad monarhija tika gāzta.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hašimīti.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Zakā

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Daļa no kategorijas:

**Islāms** |
| --- |
| **Ticības uzskati (akīda)** |
| Dievs ·  Islāma monoteisms Eņģeļi  ·  Dieva Grāmatas Nākamā dzīve ·  Kadars
Muhameds ·  Pārējie pravieši |
| **Prakse** |
| Ticības apliecinājums ·  Lūgšana
Gavēnis ·  Labdarība ·  Svētceļojums |
| **Svētie raksti un likumi** |
| Korāns ·  Sunna ·  Hadīts
Fikhs ·  Šariats |
| **Vēsture un vadītāji** |
| Vēstures hronoloģija ·  Sahāba
Sunnīti ·  Šiīti
Kalamisti ·  Sūfiji
Rāšidi ·  Šiītu imāmi |
| **Kultūra un sabiedrība** |
| Pētniecība ·  Dzīvnieki ·  Māksla
Kalendārs ·  Bērni
Demogrāfija ·
Svētki Mošejas ·  Filozofija Zinātne ·  Sievietes Politika ·  Sludināšana |
| **Islāms un citas reliģijas** |
| Kristietība ·  Jūdaisms
Hinduisms ·  Sikhisms ·  Džainisms |
| **Skatīt arī** |
| Kritika · Islāmafobija
Islāma terminu rādītājs |
| * s
* d
* l
 |

 |

**Zakā** (arābu: زكاة‎, izrunā: /zæˈkæː/) ir ceturtais no islāma pieciem pīlāriem. Tā ir labdarības nodeva, kad tiek veikts īpašs ikgadējs neaiztikto uzkrājumu 2,5% daļas ziedojums labdarības mērķiem. Tas palīdz pārkāpt iekšējo skopumu un atsvešinātību no citu problēmām.
# Sanantonio

| Sanantonio  |
| --- |
| Lielpilsēta |
| *San Antonio* |
|  |
| Pilsētas centra panorāma; Sanantonio upes krastmala; Sanfernando katedrāle |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |
|  **Ģerbonis** |

 |
|
Neformālais nosaukums: San Antone, Alamo City, River City |
| SanantonioRādīt kartē "ASV"SanantonioRādīt kartē "Teksasa" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  ASV |
| Štats |
Teksasa |
| Apgabals |
Beksara |
| Platība |
|  • Lielpilsēta |
1 067,3 km2 |
|  • sauszeme |
1 055,6 km2 |
| Augstums |
198 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • Lielpilsēta |
1 434 625 |
|  • blīvums |
1 344,2/km² |
|  • aglomerācija |
2 558 143 |
| Laika josla |
UTC (UTC-6) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
UTC (UTC-5) |
| Tālruņu kods |
210, 830 |
|  **Sanantonio Vikikrātuvē** |

**Sanantonio** (angļu: *City of San Antonio*) ir pilsēta ASV dienvidrietumos, Teksasas štata centrālajā daļā pie Sanantonio upes. Otrā lielākā (aiz Hjūstonas) Teksasas pilsēta.

Pilsētā atrodas Alamo kaujas vieta Alamo forts. Sanantonio mūsdienās ir tehano (*tejano*) iedzīvotāju kultūras centrs, — 2007. gadā 61,2% no pilsētas iedzīvotājiem bija spāņu izcelsmes. Pilsētā un apkārtnē vairākas lielas militārās bāzes.

Pirmie eiropieši — spāņu ceļotāji un misionāri šeit ieradās 1691. gada 13. jūnijā, Sv. Padujas Antonija piemiņas dienā, no kā arī pilsētas mūsdienu nosaukums. 1718. gadā nodibināja spāņi šeit nodibināja misiju. 1826. gadā šeit notika Alamo kauja, kad 189 Alamo forta aizstāvji pretojās 4000 meksikāņu uzbrucējiem Antonio Lopesa de Santa Annas vadībā. Pēdējo 35 gadu laikā pilsētas iedzīvotāju skaits gandrīz dubultojies.

Pilsētas ekonomika balstās uz finanšu pakalpojumiem, militāro rūpniecību, veselības aizsardzību un tūrismu. Pazīstamākie uzņēmumi, kuru galvenās mītnes atrodas Sanantonio — *AT&T*, *Clear Channel Communications*, *H-E-B*, *Valero Energy Corporation*.

Sportā pazīstama kā NBA basketbola līgas komandas Sanantonio "Spurs" mājvieta.

## Cilvēki

Sanantonio dzimuši:

* Džons Blaha (*John E. Blaha*, 1942) — astronauts;
* Vilmers Ellisons (*Wilmer Allison*, 1904—1977) — tenisists;
* Sammere Glova (*Summer Glau*, 1981) — aktrise;
* Alberto Gonsaless (*Alberto Gonzales*, 1955) — jurists;
* Viljams Henrijs Kīlers (*William Henry Keeler*, 1931) — kardināls;
* Džoana Kroforda (*Joan Crawford* 1908—1977) — aktrise;
* Kristofers Kross (*Christopher Cross*, 1951) — mūziķis;
* Olivers Norts (*Oliver North*, 1943) — militārpersona;
* Džēreds Padaleckis (*Jared Padalecki*, 1982) — aktieris;
* Roberts Rodrigess (*Robert Rodriguez*, 1968) — kinorežisors;
* Edvards Higinss Vaits (*Edward Higgins White*, 1930—1967) — astronauts;

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sanantonio.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Kosmiskais aparāts[labot | labot pirmkodu]

**Kosmiskais aparāts (KA)** ir pilotējams vai automātisks aparāts, kas veic lidojumu ārpus Zemes atmosfēras blīvajiem slāņiem, kā arī transportlīdzeklis, kas to nogādā orbītā. Pie pilotējamiem KA pieskaitāmi kosmosa kuģi un orbitālās stacijas, pie automātiskiem KA pieskaitāmi Zemes mākslīgie pavadoņi, kosmiskās platformas, transportkuģi un starpplanētu zondes, pie transportlīdzekļiem pieskaitāmas nesējraķetes un starporbitālie buksieri.

## Skatīt arī

* Explorer
* Apollo
* Space Shuttle
* Ares
* Orion
* Altair
# Challenger katastrofa[labot | labot pirmkodu]

Notikuma kolāža
Challenger* katastrofa** notika 1986. gada 28. janvārī, kad NASA *Space Shuttle* programmas kosmosa kuģis *Challenger* uzsprāga 73 sekundes pēc pacelšanās. Negadījumā gāja bojā visi septiņi apkalpes locekļi: pieci NASA astronauti, viens kravas speciālists un skolotāja. Kosmosa kuģis sadalījās virs Atlantijas okeāna netālu no Keipkanaveralas Floridā plkst. 11.39 pēc vietējā laika. Negadījumu izraisīja bojāts O veida blīvējums uz vienas no dzinējraķetēm.

Pēc katastrofas kosmosa kuģu programma tika apturēta uz 32 mēnešiem. Negadījuma izmeklēšanā tika secināts, ka negadījumu veicinājusi NASA organizācijas kultūra un lēmumu pieņemšanas procesi, aģentūra pārkāpusi savus drošības noteikumus. NASA vadība jau kopš 1977. gada bija zinājusi, ka darbuzņēmēja *Morton-Thiokol* cietās degvielas paātrinātāju konstrukcijā ir potenciāli katastrofiska O veida blīvējuma problēma, taču viņi šo problēmu nebija spējīgi pienācīgi novērst. Netika ņemti vērā arī inženieru brīdinājumi par palaišanas bīstamību attiecīgajā rītā (bija zema gaisa temperatūra).

Palaišanu televīzijas tiešraidē vēroja aptuveni 17% amerikāņu, jo viena no apkalpes loceklēm bija skolotāja Krista Makolife, kas būtu bijusi pirmā skolotāja kosmosā. Šī katastrofa tikusi izmantota kā gadījuma izpēte daudzās tehnikas drošības un darba ētikas diskusijās.

2022. gada novembrī NASA apstiprināja ka pie Floridas krastiem ūdenslīdēji atraduši kosmosa kuģa atlūzas, sešus metrus garo kosmosa kuģa korpusa atlūzu nirēji pamanīja, meklējot Otrā pasaules kara laika lidmašīnu dokumentālās filmas par Bermudu trijstūri filmēšanas projekta ietvaros. Vraka atlūzas atradās uz ziemeļiem no Bermudu trijstūra, un filmas veidotājiem uzreiz radās aizdomas, ka tās varētu būt bēdīgi slavenā kosmosa kuģa atliekas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Challenger katastrofa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Challenger STS 51-L Accident January 28, 1986 (angliski)

## Atsauces
# Sociālais tīkls (filma)

| Sociālais tīkls |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *The Social Network* |
| Žanrs |
Drāma |
| Režisors |
Deivids Finčers |
| Producents |
Skots Rudins Kevins Speisijs Dana Bruneti Maikls De Luka |
| Scenārija autors |
Ārons Sorkins |
| Galvenajās lomās | * Džesijs Aizenbergs
* Endrū Gārfīlds
* Džastins Timberleiks
* Armijs Hammers
* Makss Minghella
* Brenda Songa
* Rašīda Džonsa
* Rūnija Mara
 |
| Mūzika |
Trents Reznors Atikuss Ross |
| Operators |
Džefs Krononvets |
| Studija |
Relativity Media Trigger Street Productions |
| Izplatītājs |
Columbia Pictures |
| Izdošana |
2010. gada 1. oktobrī |
| Ilgums |
121 minūte |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
Angļu |
| Budžets |
50 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
224 920 315 US$ |
| **IMDb profils** |

**"Sociālais tīkls"** (angļu: *The Social Network*) ir 2010. gada amerikāņu biogrāfiskā drāmas filma, kuras režisors ir Deivids Finčers. Filma ir stāsts par interneta sociālā tīkla *Facebook* izveidi. Filmā galvenās lomas atveido Džesijs Aizenbergs, Endrū Gārfīlds, Džastins Timberleiks un Brenda Songa.

Filmas scenārijs tapa pēc Bena Mezriha 2009. gadā izdotas grāmatas *The Accidental Billionaires*. Filmas projektā nepiedalījās neviens *Facebook* darbinieks, tostarp arī pats *Facebook* dibinātājs Marks Zakerbergs. Filmas oficiālais izplatītājs ir *Columbia Pictures*. Filmas pirmizrāde ASV notika 2010. gada 1. oktobrī, taču Latvijā pirmoreiz tā tika izrādīta 2010. gada 15. oktobrī. Filmas uzņemšana tika uzsākta 2009. gada oktobrī Keimbridžā, Masačūsetsas štatā.

2016. gada BBC 100 labāko 21. gadsimta filmu sarakstā "Sociālais tīkls" ierindojās 27. vietā. 2024. gadā filma iekļauta ASV Kongresa bibliotēkas Nacionālajā kino reģistrā kā "kulturāli, vēsturiski vai estētiski nozīmīga filma".

## Skatīt arī

* The Social Network (skaņu celiņš)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Antons Brukners[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Antons Brukners *Anton Bruckner* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1824. gada 4. septembrī Ansfeldene, Austrijas Impērija (Augšaustrija,  Austrija) |
| Miris | 1896. gada 11. oktobrī (72 gadi) Vīne, Austroungārija ( Austrija) |
| Nodarbošanās | komponists |

 |

**Jozefs Antons Brukners** (vācu: *Joseph Anton Bruckner*; dzimis 1824. gada 4. septembrī, miris 1896. gada 11. oktobrī) bija austriešu vēlīnā romantisma komponists. Pazīstams ar savām simfonijām un garīgo mūziku. Atšķirībā no daudziem citiem komponistiem, Brukners daudzus savus svarīgākos darbus sarakstīja jau mūža otrajā pusē. Simfonijām eksistē vairākas versijas, jo Brukners daļēji pakļāvās kritiķu rakstītajam par savu mūziku, tomēr saglabādams arī iepriekšējās versijas. Pazīstamākās simfonijas - 5. simfonija (1876) un 7.simfonija (1881-83, 1885).

Dzimis 1824. gadā Ansfeldenā Lincas pievārtē mūziķu ģimenē. Mācījās un dzīvoja Lincā. Brukneru ieinteresēja Riharda Vāgnera darbi, kurus viņš padziļināti studēja no 39 gadu vecuma.

1868. gadā Brukners kļuva par pasniedzēju Vīnes konservatorijā. Mira, strādādams pie savas 9. simfonijas.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Antons Brukners.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Brukners Petrucci Music Library
# Informācijas zinātne

**Informācijas zinātne** ir starpdisciplināra zinātne, kas ietver informācijas analīzi, vākšanu, klasificēšanu, apstrādi, glabāšanu, meklēšanu un izplatīšanu. Informācijas zinātnieki pēta zināšanu izmantošanu organizācijās, kā arī cilvēku, organizāciju un jebkuru eksistējošo informācijas sistēmu mijiedarbību, ar mērķi radīt, aizvietot, uzlabot vai saprast informācijas sistēmas. Tā tiek bieži kļūdaini uzskatīta par datorzinātnes nozari, tomēr tās darbības lauks ir daudz plašāks, ietverot arī arhīvu zinātnes, izziņas, komerczinību, komunikāciju zinātnes, juridiskās zinātnes, bibliotēkzinātnes, muzeju, vadības, matemātikas, filosofijas, un sociālo zinātņu aspektus.

Informācijas zinātne radās kā bibliogrāfijas kontroles nenumurējama automatizācija, ilgstoši darbojās bibliogrāfijas informācijas sistēmas jomā, detalizēja datorbāzes dažādību. Mūsdienās, informācijas tehnoloģiju ietekmē, informācijas zinātnes izpētes jautājumu loks strauji paplašinās. Informacionālie procesi kļūst saistīti ar informācijas tehnoloģijām un procesiem, kas pēta metodes un tehnoloģiju, uzlabojot informācijas kvalitāti un informācijas pārraides procesus informācijas sistēmās. Lielajos ražošanas uzņēmumos informācijas zinātni izmanto zināšanu pārvaldībai un darba optimizācijai. Lai nodrošinātu informācijas plūsmu un optimālo pielietojamību tiek izmantotas dažādas informācijas organizēšanas metodes, piemēram vizuālā pārvaldība.

Informācijas zinātnē viens no svarīgākajiem aspektiem ir informācijas un zināšanu apstrādes rīki.
# Programmēšana[labot | labot pirmkodu]

**Datorprogrammēšana** jeb, biežāk lietotais nosaukums, **programmēšana** ir datorprogrammas izveides process. Tas ietver datorprogrammas pirmkoda projektēšanu, rakstīšanu, atkļūdošanu, testēšanu un uzturēšanu. Šis pirmkods tiek rakstīts kādā programmēšanas valodā. Programmēšanas nolūks ir izveidot lietojamu programmu, kas atbilst iecerētajai darbībai un parametriem. Šis process bieži prasa īpašas zināšanas daudzās dažādās jomās, piemēram, programmas pielietošanas sfēru, specializētus algoritmus un formālo loģiku.

Cilvēkus, kas veic programmēšanas darbus, sauc par programmētājiem.

Mūsdienās programmēšanā izmanto īpašas programmu izstrādes vides, kurās parasti ir ietverts teksta redaktors pirmkoda ievadīšanai un labošanai, lietotāja saskarnes un attēlu redaktors, atkļūdotājs kļūdu atrašanai un novēršanai, kompilators pirmkoda pārkodēšanai izpildāmā mašīnkodā un citi moduļi.

## Vēsture

Programmējamas ierīces pastāvēja vismaz kopš 1206. gada, kad polimāts Al-Džazari izgudroja automātus, kurus varēja mehāniski programmēt ar mietiem un citiem elementiem, lai tie spēlētu dažādus ritmus.

Taču pirmā datorprogramma tika radīta 1843. gadā, kad Ada Lavleisa publicēja algoritmu, kas bija domāts, lai aprēķinātu Bernulli skaitļus ar Čārlza Bebidža analītisko mašīnu.

Pirmās programmas bija rakstītas mašīnkodā, kas bija atkarīgs no konkrētas mašīnas instrukciju kopas, kuru visbiežāk pierakstīja binārajā kodā. Drīz tika izveidotas asamblervalodas, kurās programmētāji varēja norādīt izpildāmās instrukcijas teksta formātā (piem. "ADD X", "TOTAL"). Asamblervalodas izmantoja saīsinājumus katram instrukciju kodam un cilvēkam saprotamus nosaukumus atmiņas adresēm. Taču mašīnām ar atšķirīgām instrukciju kopām ir nepieciešamas atšķirīgas asamblervalodas, jo asamblervaloda ir vienkārši cits veids kā pierakstīt mašīnkodu.

Augsta līmeņa programmēšanas valodas padarīja programmu izstrādi vienkāršāku un saprotamāku, turklāt programmas, kas rakstītas šādās valodās vairs nebija tik ļoti ierobežotas uz konkrētu mašīnu. Pirmā plaši izmantotā augsta līmeņa valoda, Fortran, tika izlaista 1957. gadā, un drīz tika izveidotas daudzas citas valodas.

Programmas vēl joprojām tika ievadītas ar caurumotām kartēm vai papīra lentēm līdz pat 1960 gadiem, kad datu glabāšanas ierīces un termināli bija kļuvuši pietiekami lēti, lai programmas varētu radīt tās ievadot datorā. Teksta redaktoru izveide vienkāršoja programmu mainīšanu un uzlabošanu.

## Atsauces
# Līgums

**Līgums** plašākā nozīmē ir ikkatra vairāku personu savstarpēja vienošanās par kādu tiesisku attiecību nodibināšanu, pārgrozīšanu, vai izbeigšanu. Līgums var apzīmēt saistības un tiesiskus darījumus starp valstīm, iestādēm, uzņēmumiem, organizācijām un personām uz noteiktu laikposmu. Līgums šaurākā Civillikuma nozīmē ir vairāku personu savstarpējs ar vienošanos pamatots gribas izteikums, kura mērķis ir nodibināt saistību tiesību.

## Raksturojums Civillikumā

Līgumu kārtība ir noteikta Civillikuma Ceturtā daļa, Saistību tiesības, Otrā nodaļā - Līgumi.
Civillikumā noslēgt līgumu nozīmē vienoties par līguma saistībām un noteikumiem un uzņemties ievērot un izpildīt nosacījumus. Lauzt līgumu parasti nozīmē pārtraukt līguma noteikumu izpildīšanu. Ir īpaši noteikumi par nomas un īres līgumiem, kā arī darba līgumiem. Civillikums arī nosaka izlīguma un dāvinājuma kārtību, kā arī aizdevumu, glabājuma un pirkuma līgumu noteikumus. Pastāv arī īpaši noteikumi laimes, pilnvarojuma un komisijas līgumiem. Ir īpaši papildinājumi likumos, kā piemēram, Likumā par dzīvojamo telpu īri.

## Forma

Tiesisku darījumu rakstiska forma ir noteikta Civillikumā. Komentāros par līgumiem ir skaidrota "oficiāla vienošanās" un "neoficiāla noruna". Līgums arī apzīmē dokumentu, kas nostiprina divu vai vairāku juridisku vai fizisku personu vienošanos. Lai līgumam (dokumentam) būtu "juridisks spēks" jābūt līguma nosaukumam, noslēgšanas vieta, datums, nosauktām līgumslēdzēju puses un līgumu tekstam. Līgumam nepieciešams ir priekšmets, darbība, kam ir mantiska vērtība. Līguma pusēm jābūt tiesībspējīgām un rīcībspējīgām. (Civillikuma 1405.pants)

## Skatīt arī

* Starptautisks līgums
* Sabiedriskais līgums
* Sadraudzības līgums
* Autortiesības (autortiesību licences līgums)
* Saistības
* Darba līgums

## Atsauces un piezīmes

## Ārējās saites

* Arhivēts 2004. gada 23. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē. Eiropas Savienības līgumu likumu principi (angliski)
# Herberts Saimons

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Herberts Saimons *Herbert Simon* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1916. gada 15. jūnijā  Milvoki, Viskonsina, ASV |
| Miris | 2001. gada 9. februārī (84 gadi)  Pitsburga, Pensilvānija, ASV |
| Pilsonība |  ASV |
| Tautība | ebrejs |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Zinātne | politoloģija, kognitīvā psiholoģija, datorzinātne |
| Darba vietas | Kalifornijas Universitāte (Bērkli), Ilinoisas Tehnoloģijas institūts, Karnegija Melouna Universitāte |
| Alma mater | Čikāgas Universitāte |
| Pasniedzēji | Harolds Lasvels |
| Studenti | Edvards Feigelbaums, Alens Ņūels |
| Sasniegumi, atklājumi | datorprogrammas *General Problem Solver*, un *Logic Theorist* |
| Apbalvojumi | 1975. gada Tjūringa balva 1978. gada Nobela prēmija ekonomikā |

 |

**Herberts Aleksanders Saimons** (angļu: *Herbert Alexander Simon*, dzimis 1916. gada 15. jūnijā, miris 2001. gada 9. februārī) bija ASV politologs. Veicis ievērojamu ieguldījumu kognitīvajā psiholoģijā, datorzinātnē, valsts pārvaldē, ekonomikā, vadībzinībā un zinātnes filozofijā. 1975. gadā saņēmis Tjūringa balvu, bet 1978. gadā — Nobela prēmiju ekonomikā.

Ar vairāk kā tūkstoš bieži citētām publikācijām Saimons tiek uzskatīts par vienu no visietekmīgākajiem sociālo zinātņu pārstāvjiem 20. gadsimtā. Saimons tiek uzskatīts par vienu no vairāku aktuālu mūsdienu zinātnes nozaru aizsācējiem — viņš būtiski ietekmējis mākslīgā intelekta, informācijas apstrādes, lēmumu pieņemšanas, problēmu risināšanas teorijas un zinātnisko eksperimentu datormodelēšanas attīstību.

Dzimis Milvoki, vācu imigrantu ģimenē. 1936. gadā Čikāgas Universitātē ieguva bakalaura, bet 1943. gadā doktora grādu politoloģijā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Herberts Saimons.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Herberta Saimona darbu kolekcija (angliski)
* Herberta Saimona biogrāfija Nobela prēmijas mājaslapā (angliski)
# Angļi

Angļi|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Maikls Keins | Džeremijs Aironss | Vinstons Čērčils |
| Edvards Elgars | Princese Diāna | Sting |
| Adele | Čārlijs Čaplins | Vivjena Lī |
| Edvards Dženers | Maikls Faradejs | Īzaks Ņūtons |

 |
| Visi iedzīvotāji |
|
apmēram 48,5 miljoni |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|  Apvienotā Karaliste (37,6 milj.)  Kanāda (1 milj.)  Austrālija (940 tūkst.)  ASV (650 tūkst.)  Dienvidāfrika (230 tūkst.)  Indija (188 tūkst.)  Jaunzēlande (188 tūkst.) |
| Valodas |
|
angļu |
| Reliģijas |
|
anglikānisms |
| Radnieciskas etniskas grupas |
|
vācieši, franči, skoti, nīderlandieši, flāmi, zviedri, dāņi, norvēģi, islandieši |
|  |

**Angļi** (angļu: *Englishmen*, senangļu: *Englisc*) ir tauta Apvienotajā Karalistē, Anglijas pamatiedzīvotāji. Kopējais skaits apmēram 48,5 miljoni.

## Izcelsme un vēsture

Angļi cēlušies no vairākām seno ģermāņu ciltīm (angliem, sakšiem, jitiem un frīziem), kas 5. gadsimtā šķērsoja Ziemeļjūru un apmetās Britānijā, kuru bija pametuši romieši. Viņi izspieda, iznīcināja un asimilēja senos iedzīvotājus — ķeltus (britus).

6. gadsimtā izveidojās pirmās valstis Britānijā. Cīnoties pret vikingiem, konsolidējās vienota anglosakšu etniskā identitāte. Pēc tam, kad 1066. gadā Angliju iekaroja normaņi, vairākus gadsimtus augstmaņi runāja franciski, bet tauta — angliski, līdz abi komponenti konsolidējās vienotā angļu tautā.

17. gadsimta Anglijas pilsoņu karš un sekojošā straujā valsts attīstība radīja Britu impēriju un masveida emigrāciju uz jaunajām kolonijām. Sajaucoties ar vietējiem iedzīvotājiem un iebraucējiem no citām valstīm, angļi kļuva par vairāku jaunu nāciju pamatveidotājiem (amerikāņi, anglokanādieši, austrālieši, jaunzēlandieši u.c.).

## Angļu skaita izmaiņas Latvijā pēc tautas skaitīšanu datiem (1897—2011)

|  **Deklarētā tautība**  | 1897 | 1920 | 1925 | 1930 | 1935 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| angļi | 371 | 151 | 497 | 462 | 319 | 8 | 10 | 8 | 5 | 116 | 242 |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Angļi.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)