Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Pedro Kalderons de la Barka[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Pedro Kalderons de la Barka *Pedro Calderón de la Barca* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1600. gada 17. janvārī Madride,  Spānija |
| Miris | 1681. gada 25. maijā (81 gads) Madride,  Spānija |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | dramaturgs, dzejnieks, karavīrs, garīdznieks |
| Valoda | spāņu valoda |
| Rakstīšanas laiks | Spānijas literatūras zelta laikmets |
| Slavenākie darbi | luga "Dzīve ir sapnis" (*La vida es sueño*, 1635) |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Pedro Kalderons de la Barka i Barreda Gonsaless de Eano Ruiss de Blasko i Rianjo** (spāņu: *Pedro Calderón de la Barca y Barreda González de Henao Ruiz de Blasco y Riaño*; dzimis 1600. gada 17. janvārī, miris 1681. gada 25. maijā) bija Spānijas Zelta laikmeta dramaturgs un dzejnieks. Mūža laikā bija arī karavīrs un garīdznieks.

Dzimis Madridē spāņu augstmaņa un Flandrijas ieroču meistara meitas ģimenē. Studēja universitātē Salamankā un Alkalā de Enaresā, tomēr 1620. gadā pameta mācības, kļūdams par karavīru. No 1625. līdz 1635. gadam dienēja spāņu karaspēkā Itālijā un Flandrijā, tomēr pēc citām ziņām uzturējās arī Madridē. 1623. gadā debitēja ar lugu *Amor, honor y poder* ("Mīlestība, gods un vara"). Kad 1635. gadā mira Lope de Vega, izvirzījās kā ievērojamākais Spānijas dramaturgs un radīja lugas karaļa Felipes IV galma teātrim. No 1640. līdz 1642. gadam spāņu karaspēka sastāvā piedalījās Katalonijas sacelšanās apspiešanā. No 1651. gada, kad Kalderons kļuva par garīdznieku, rakstīja tikai reliģiskas lugas (*autos sacramentales*).

## Populārākie darbi

* "Mīlestība, gods un vara" (*Amor, honor y poder*, 1623)
* "Dāma – spoks" (*La dama duende*, 1629)
* "Nelokāmais princis" (*El príncipe constante*, 1629)
* "Dzīve – sapnis" (*La vida es sueño*, 1635)
* "Sava goda ārsts" (*El médico de su honra*, 1637)
* "Ar mīlu nejoko" (*No hay burlas con el amor* 1637)
* "Zalameas tiesnesis" (*El alcalde de Zalamea*, 1651)
* "Lielais pasaules teātris" (*El gran teatro del mundo*, 1655)

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pedro Kalderons de la Barka.
# Fanija Mendelszone[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Fanija Mendelszone *Fanny Mendelssohn* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimusi | 1805. gada 14. novembrī Hamburga, Svētā Romas impērija ( Vācija) |
| Mirusi | 1847. gada 14. maijā (41 gads) Berlīne, Prūsijas Karaliste ( Vācija) |

 |
|

| Profesionālā informācija |
| --- |
| Stils | romantisms |
| Žanrs | klaviermūzika, vokālā mūzika, kora mūzika |
| Mācības | Kārlis Frīdrihs Celters |

 |
| Mūzikas portāls / Mūzikas vikiprojekts                               |

**Fanija Mendelszone** (vācu: *Fanny Mendelssohn*, vēlāk **Fanija Cecīlija Mendelszone-Bartoldi** (vācu: *Fanny Cäcilie Mendelssohn Bartholdy*), pēc laulībām **Fanija Henzele** (vācu: *Fanny Hensel*); dzimusi 1805. gada 14. novembrī, mirusi 1847. gada 14. maijā) bija ebreju izcelsmes vācu pianiste un komponiste. Komponista Fēliksa Mendelszona māsa, filozofa Mozesa Mendelszona mazmeita un matemātiķa Kurta Henzela vecāmāte.

Dzimusi Hamburgā pārticīgā banķiera ģimenē. Pēc tam, kad 1811. gadā Napoleons ieņēma Hamburgu, ģimene pārcēlās uz Berlīni. Jau bērnībā Fanija parādīja izcilas muzikālas dotības, tomēr, kaut arī brālis Fēlikss visādi atbalstīja māsu, tā laika sabiedrībā sievietei mūziķes karjera bija grūti realizējama. 1829. gadā apprecējās ar mākslinieku Vilhelmu Henzelu.

1847. gadā mira ar insultu. Pēc Fanijas nāves Fēlikss Mendelszons iegrima depresijā, no kuras īsti neatguvies, pats mira mazāk kā pēc pugada, pagūdams radīt kompozīciju māsas piemiņai (6. stīgu kvartetu).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Fanija Mendelszone.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Fanijas Mendelszones profils *AllMusic* (angliski)
* Fanijas Mendelszones notis *IMSLP* (angliski)
# Džoakīno Rosīni[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Džoakīno Rosīni *Gioachino Rossini* |
| --- |
|  |
| Dž. Rosīni 1820. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1792. gada 29. februārī  Pezāro, Itālija |
| Miris | 1868. gada 13. novembrī (76 gadi)  Pasija, Francija |

 |
|

| Profesionālā informācija |
| --- |
| Stils | Romantisms |
| Žanrs | Klasiskā mūzika, komiskā opera |

 |
| Mūzikas portāls / Mūzikas vikiprojekts                               |

**Džoakīno Antonio Rosīni** (itāļu: *Gioachino Antonio Rossini*; dzimis 1792. gada 29. februārī Pezaro, Itālijā, miris 1868. gada 13. novembrī Pasijā, Francijā) bija itāļu komponists. Dž. Rosīni sacerēja 39 operas, kā arī garīgās un kamermūzikas skaņdarbus, dziesmas. Viņa ievērojamākie darbi ir komiskā opera "Seviljas bārddzinis" (*Il barbiere di Siviglia*), romantiskā varoņopera "Vilhelms Tells" (*Guillaume Tell*), "Itāliete Alžīrā", "Tankrēds", monumentālās varoņoperas "Mozus" un "Muhameds II". Viņš strādāja laikā, kad aktivizējās Itālijas tautas politiskā atmoda, cīņa par neatkarību. Līdz komponista karjeras beigām 1829. gadā viņš bija visu laiku populārākais operu komponists. Viņa pēdējais lielais darbs bija "Vilhelms Tells". Savas dzīves pēdējos gadus pavadīja Francijā. Viņš bija 19. gadsimta viens no izcilākajiem itāļu komponistiem komiskās operas žanrā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Džoakīno Rosīni biogrāfija (angliski)
* Rosīni operas festivāls (angliski)
* *IMDb* profils (angliski)
* Oxford Music Online profils (angliski)
# Glosteršīra[labot | labot pirmkodu]

| Glosteršīra  |
| --- |
| ceremoniālā grāfiste |
| *Gloucestershire* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
|  Glosteršīras novietojums Anglijā |
| Valsts |  Apvienotā Karaliste |
| Zeme |  Anglija |
| Reģions |
Dienvidrietumanglija |
| Dibināta |
Senie laiki |
| Laika josla |
GMT (UTC+0) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
BST (UTC+1) |
|  |
|
Ceremoniālā grāfiste |
| Platība |
3150 km² |
|  • Rangs |
16. no 48 |
| Iedzīvotāji (2022) | &0000000000947174000000947 174 |
|  • Rangs |
23. no 48 |
| Blīvums |
291/km² |
|
Nemetropoles grāfiste |
| Grāfistes padome |
Glosteršīras padome |
| Administratīvais centrs |
Glostera |
| Platība |
2653 km² |
|  • Rangs |
10. no 21 |
| Iedzīvotāji | &0000000000646627000000646 627 |
|  • Rangs |
18. no 21 |
| Blīvums |
244/km² |
| ISO 3166-2 |
GB-GLS |
| ONS kods |
23 |
| GSS kods |
E10000013 |
| ITL |
UKK13 |
| Mājaslapa | gloucestershire.gov.uk |
|
Unitārās pašvaldības |
| Padomes |
Dienvidglosteršīra |
|
Iedalījums |
|  Glosteršīras iedalījums   **Unitārās pašvaldības**   Distrikti
 |
| Iedalījums |
1. Tjūksberi 2. Forestofdīna 3. Glostera 4. Čeltnema 5. Strauda 6. Kotsvolda 7. **Dienvidglosteršīra** |
|  |
|  **Glosteršīra Vikikrātuvē** |

Nezināma vērtība "motto\_link"Nezināma vērtība "module"

**Glosteršīra** (angļu: *Gloucestershire*) ir ceremoniālā un nemetropoles grāfiste Anglijas dienvidrietumos, Dienvidrietumanglijas reģionā. Robežojas rietumos ar Velsu, ziemeļos — ar Herefordšīru un Vusteršīru, ziemeļaustrumos — ar Vorikšīru, austrumos — ar Oksfordšīru, bet dienvidos — ar Viltšīru, Somersetu un Bristoli. Dienvidrietumos krastus apskalo Sevērnas estuārs. Grāfistes administratīvais centrs un lielākā pilsēta ir Glostera. Pašvaldību izpratnē Glosteršīras ceremoniālā grāfiste ietver Glosteršīras nemetropoles grāfisti ar 6 distriktiem un Dienvidglosteršīras unitāro pašvaldību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Glosteršīra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)