# Lejasvācu valoda

| Lejasvācu valoda *Plattdüütsch* |
| --- |
| Valodu lieto: | Vācijas ziemeļos, Nīderlandē, Dānijā |
| Pratēju skaits: | tiek lēsts ap 5 miljoniem |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Rietumģermāņu    **Lejasvācu valoda**  |
| Rakstība: | latīņu alfabēts |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: | nds |
| ISO 639-3: | nds  |
| Lejasvācu valodas dialektu izplatība Vācijas ziemeļos un Nīderlandē |
|

**Lejasvācu valoda** (*Plattdüütsch*), arī **lejassakšu valoda**, ir rietumģermāņu valoda, kura galvenokārt izplatīta Vācijas ziemeļos, Nīderlandes ziemeļaustrumos un Dānijas dienvidos. Vēsturiski lejasvācu valoda attīstījusies no sensakšu valodas. Ģeogrāfiskā robeža starp lejasvācu un augšvācu valodu ir "Diseldorfa-Magdeburga-Frankfurte pie Oderas" līnija. Viduslaikos lejasvācu valoda bija Hanzas savienības *lingua franca*. Lejasvācu valodā runāja daudzi vācbaltieši.

Lejasvācu valodas attīstību iedala trijos posmos: **sensakšu** valoda (8.—11. gadsimts), **viduslejasvācu** jeb viduslejvācu valoda (12.—16. gadsimts) un **jaunlejasvācu** jeb jaunlejvācu valoda (no 16. gadsimta līdz mūsdienām).

Sensakšu valoda uzskatāma par patstāvīgu valodu, kas drīzāk līdzīga holandiešu valodai, nevis (mūsdienu standarta vācu valodas priekštecei) augšvācu valodai, taču dažādu iemeslu dēļ tā tuvinājusies ar augšvācu valodu un mūsdienās kļuvusi drīzāk par dialektu.

## Iezīmes

Lejasvācu valodu neietekmēja tā saucamā augšvācu līdzskaņu pārvirze, tādējādi daudzi lejasvācu vārdi ir līdzīgāki to holandiešu (un arī angļu) analogiem, piemēram:

**lejasvācu (holandiešu, angļu) līdzskaņi → augšvācu līdzskaņik → ch: lejasv., hol. *ik* — augšv. *ich*
* lejasv., hol. *koken* (angļu *cook*) — augšv. *kochen*
* lejasv., hol. *maken*, angļu *make* — augšv. *machen*

**d → t: lejasv., hol. *dag*, angļu *day* ↔ augšv. *Tag*

taču **d → d:** (angļu valodā pārvirzījies uz **th**)

* lejasv. *dat, Doorn*, hol. *dat, doorn* (angļu *that, thorn*) ↔ augšv. *das, Dorn*

**t → s: lejasv., hol. *dat, wat, eten*, angļu *that, what, eat* ↔ augšv. *das, was, essen*

**t → z: lejasv. *Tied, Timmer*, hol. *tijd*, dialektā *timmer*, angļu *tide, timber* ↔ augšv. *Zeit, Zimmer*

**t → tz: lejasv. *sitten*, hol. *zitten*, angļu *sit* ↔ augšv. *sitzen*

**p → f: lejasv. *slapen, slopen*, hol. *slapen*, angļu *sleep* ↔ augšv. *schlafen*
* lejasv. *Schipp*, hol. *schip*, angļu *ship* ↔ augšv. *Schiff*

**p → pf: lejasv. *Peper*, hol. *peper*, angļu *pepper* ↔ augšv. *Pfeffer*

**v, w, f → b: lejasv. *Wief, Wiewer*, hol. *wijf, wijven*, angļu *wife, wives* ↔ augšv. *Weib, Weiber*
* lejasv. *leev, leewer*, hol., senangļu *lief* ↔ augšv. *lieb, lieber*

## Ietekme uz latviešu valodu

Fonētikas un gramatikas ziņā uz latviešu valodu vislielāko iespaidu atstājušas Baltijas somu valodas, taču vārdu krājuma ziņā, iespējams, neviena valoda nav atstājusi tik lielu ietekmi kā lejasvācu.

Savā monogrāfijā *Etimoloģijas vārdnīca* Konstantīns Karulis cenšas identificēt precīzu avotu katram ģermānismam, attiecīgi, vai tie ir no lejasvācu, augšvācu vai holandiešu valodas.

Piemēram, latviešu saiklim "un" kā izcelsmi viņš min tieši lejasvācu *un* (sal. mūsdienu holandiešu *en*), kas viņaprāt izkonkurēja un aizstāja tajā laikā līdzāspastāvējušos augšvācu *und* un *unde*.

## Augšvācu dominances iemesli

Vairums autoru min Mārtiņa Lutera bībeles tulkojumu augšvācu valodā kā iemeslu augšvācu valodas dominancei un prestižam tajā laikā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lejasvācu valoda.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Vikipēdija lejasvācu valodā