Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Mūzikas albums[labot | labot pirmkodu]

**Mūzikas albums** ir skaņdarbu apkopojums, kas kādā noteiktā veidā vai formātā ir paredzēts izplatīšanai sabiedrībā. Visbiežāk mūzikas albumi tiek izplatīti komerciāli ar ierakstu kompāniju starpniecību, bet bieži mūziķi albumus izplata arī neatkarīgi, piemēram, pārdodot tos koncertos vai publicējot tos tīmekļa vietnēs. Albums tiek nošķirts no cita veida ierakstu veida — singla, kas pārsvarā ir daudz īsāks, ar mazāk skaņdarbiem un domāts kādas konkrētas dziesmas reklamēšanai.

Albumu izplatīšanas veids un ierakstu formāti ir mainījušies līdzi laikam, biežāk sastopamie skaņas nesēji ir skaņuplate, kompaktkasete, kompaktdisks un ciparu lejupielāde. Tiek arī izšķirti albumu veidi pēc to satura un izplatīšanas mērķa, piemēram, albumi var tikt iedalīti studijas albumos, remiksu albumos, koncertalbumos, izlasēs un citos veidos.

Pašlaik trīs vispārdotākie mūzikas albumi pasaulē ir:

* Maikls Džeksons — *Thriller* (110 miljoni kopiju),
* *Pink Floyd* — *The Dark Side of the Moon* (50 miljoni kopiju),
* *AC/DC* — *Back in Black* (49 miljoni kopiju).

## Skatīt arī

* EP ieraksts
* Demo ieraksts
# Alibaba Group[labot | labot pirmkodu]

| *Alibaba Group Holding Limited* |
| --- |
|
阿里巴巴集团控股有限公司 |
| Tips |
Publiska |
| Darbības joma |
Internets |
| Dibināts | * 1999. gada 4. aprīlis
* Handžou, Ķīna
 |
| Dibinātājs |
Džeks Ma Pens Lei |
| Galvenais birojs |  Handžou, Ķīna |
| Darbības zona |
Pasaule |
| Pakalpojumi |
Tiešsaistes pārdošana |
| Ieņēmumi | ▲ CN¥158,273 miljardi (2017) |
| Pamatdarbības ienākumi | ▲ CN¥48,055 miljardi (2017) |
| Neto ienākumi | ▲ CN¥41,226 miljardi (2017) |
| Aktīvi | ▲ CN¥506,812 miljardi (2017) |
| Kopkapitāls | ▲ CN¥321,129 miljardi (2017) |
| Darbinieki |
50 092 (2017) |
| Meitas uzņēmumi |
Alibaba.com, Guangzhou Evergrande Taobao F.C., Taobao, Tmall, UCWeb, AliExpress, Juhuasuan.com, 1688.com, Alimama.com, Ant Financial, Cainiao, Lazada, Youku Tudou, Alibaba Cloud |
| Tīmekļa vietne | www.alibabagroup.com |

Alibaba Group Holding Limited (ķīniešu: 阿里巴巴集团控股有限公司, piņjiņs: *Ālǐbābā Jítuán Kònggǔ Yǒuxiàn Gōngsī*) ir starptautisks Ķīnas elektroniskās tirdzniecības, mazumtirdzniecības, interneta, mākslīgā intelekta un tehnoloģiju konglomerāts. Tas nodrošina patērētājs-patērētājs, pārdevējs-patērētājs un pārdevējs-pārdevējs tipa savstarpējo tirdzniecību ar interneta portāliem un citiem veidiem. Konglomerātam pieder plaša diapazona uzņēmumi visā pasaulē dažādās nozarēs. *Fortune* to ir nosaucis par vienu no apbrīnojamākajiem uzņēmumiem pasaulē.

*Alibaba Group* tirgus vērtība 2018. gada janvārī sasniedza 527 miljardus ASV dolāru. Tas ir viens no vērtīgākajiem un lielākajiem uzņēmumiem pasaulē. *Alibaba* ir pasaulē lielākais un vērtīgākais mazumtirgotājs, darbojas vairāk nekā 200 valstīs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Alibaba Group.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Durga

| Durga |
| --- |
|  |
| Hinduisms |
| Personīgā informācija |
| Bērns |
Ašokasundari |

**Durga** (sanskritā: दुर्गा, izrunā: /ˈd̪uɾ.ɡɑː/) ir dieviete hinduismā, viena no augstākās dievietes Dēvī formām. Viņa tiek uzskatīta par dievišķo māti, kā arī par sabiedrības likumu un taisnīguma aizstāvi. Durga bieži tiek uzskatīta par kareivīgu dievieti, tiek attēlota ar astoņām vai desmit rokām, nereti kopā ar tīģeri vai lauvu. Saskaņā ar leģendām, dievi radīja Durgu, lai tā cīnītos pret dēmonu Mahišasuru.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Durga.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Vivekānanda

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Svami Vivekānanda  |
| --- |
|  |
| Svami Vivekānanda 1893. gada septembrī |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1863. gada 12. janvārī Kalkuta, Britu Indija (tagad  Indija) |
| Miris | 1902. gada 4. jūlijā (39 gadi) Belurmata, Britu Indija |
| Tautība | bengālis |
| Paraksts |  |

 |

Vivekanāndas uzruna Pasaules reliģiju parlamentā (1893).
**Svami Vivekānanda** (bengāļu: বিবেকানন্দ, *Bibekānanda*; dzimis 1863. gada 12. janvārī, miris 1902. gada 4. jūlijā), īstajā vārdā **Narendranats Data** (*Narendra Nath Datta*), bija bengāļu hinduistu mūks, garīgais līderis. Viņš bija 19. gadsimta svētā Rāmakrišnas māceklis. Bija viens no ievērojamākajiem Indijas pārstāvjiem, kas Rietumu pasauli iepazīstināja ar Vedantas hindu filozofijas skolu un jogu.

Viņa dzimšanas diena Indijā kopš 1985. gada tiek atzīmēta kā Nacionālā jaunatnes diena.

## Dzīvesgājums

Dzimis 1863. gadā Britu Indijas galvaspilsētā Kalkutā jurista ģimenē. Studēja filozofiju Kalkutas Prezidentūras koledžā (1880–1884), 18 gadu vecumā kļuva par Rāmakrišnas mācekli Kāli templī. 1884. gadā viņu uzņēma Kalkutas brīvmūrnieku ložā *Anchor and Hope*. Pēc Rāmakrišnas nāves 1886. gadā deva mūka zvērestu, pieņēma Vivekānandas vārdu un devās reliģiskā svētceļojumā caur Indiju, apmeklējot Varanasi, Ajodhju, Maisoru un Madrasu.

1893. gadā Vivekānanda devās uz Pasaules reliģiju parlamentu Čikāgā, kļuva plaši pazīstams kā hinduisma filozofs un Ņujorkas „Vedantas biedrības“ (*Vedanta Society*) dibinātājs. Pēc atgriešanās Indijā viņš 1897. gadā nodibināja Ramakrišnas misiju.

1899. gada jūnijā Vivekānanda vēlreiz devās uz ASV, kur atklāja Vedantas biedrības nodaļas Ņujorkā un Sanfrancisko. 1900. gadā viņš uzstājās Parīzes Reliģiju kongresā, tad mājupceļā apmeklēja Vīni, Stambulu, Atēnas un Ēģipti.
1900. gada 9. decembrī viņš atgriezās Kalkutā un apmetās uz dzīvi Ramakrišnas misijā Belurmatā.

Miris 1902. gadā pēc smadzeņu triekas.

## Atsauces

## Darbu latviskie tulkojumi

* Džnāna Joga. Praktiskā Vēdānta. Vieda, 2005. – 317 lpp.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Svami Vivekānanda.
* *Encyclopædia Britannica* ieraksts (angliski)
# Vanitas

Jakobs Marells."Vanitas", (1637), vanitas, audekls, eļļa.
Jakobs de Geins II. "Vanitas", (1603), vanitas, audekls, eļļa.
**Vanitas** ir baroka laikmeta glezniecības mākslas žanrs, alegoriska klusā daba, kuras kompozīcijas centrālais tēls tradicionāli ir cilvēka galvaskauss.

Šī žanrs visplašāko izplatību guva Flandrijā Beļģijā un Holandē 16. un 17. gadsimtā. Agrīnā žanra stadijā vanitas mākslas darbi kalpoja kā atgādinājums par dzīves straujo ritumu un nāves neizbēgamību.

## Žanra attīstība

Vanitas darbu radīšanas pirmsākumos tie tika gleznoti, lai simbolizētu cilvēka mirstību un novietoti dzīvu portretējamo modeļu radīto darbu — portretu reversā jeb aizmugurējā pusē. Šie vanitas bija frontāli galvaskausu attēlojumi, kas bieži tika attēloti nišās ar sveci un ziediem; darbi lielākoties bija drūmi un monohromi. Kā patstāvīgs un neatkarīgs žanrs vanitas radās ap 1550. gadu. 17. gadsimtā mākslinieki galvaskausu vairs neattēloja darbu kompozīcijā frontāli, bet gan to novietoja tos kaut kur darba malā. Par vanitas kulminācijas vietu un laiku tiek uzskatīta Holandes pilsēta Leidene, kas bija kalvinisma centrs, no 1620. līdz 1650. gadam. Šeit radītie vanitas darbi tiek uzskatīti par tā laika kalvinisma morāles paudēju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Vanitas.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Fluxus[labot | labot pirmkodu]

Jurģa Mačūna 1963. gadā tapušais "Fluxus manifests"
**Fluxus** ir starptautisks mākslinieku, komponistu un dizaineru tīkls 1960. gados, kas savos darbos kombinēja dažādus mākslas medijus un disciplīnas. Fluxus pārstāvji pārsvarā izpauda sevi neodadaisma trokšņu mūzikā un vizuālajā mākslā, dažkārt arī literatūrā, vides plānošanā, arhitektūrā un dizainā. Fluxus ir bieži aprakstīts kā intermēdija, termins, ko radījis Fluxus aizsācējs Diks Higinss savā 1966. gada esejā.

## Piezīmes un atsauces

### Piezīmes

### Atsauces

## Ārējās saites

* Fluxus portāls (angliski)
* Ubuweb informācija:
	+ Fluxus skaņas fragmenti (angliski)
	+ "Nejaušu darbību antoloģija" (1963) (angliski)
	+ FluxFilms (1962—1970) MPEG formātā (angliski)
# Pasaules kauss regbijā

**Pasaules kauss regbijā**|  *2027. gada Pasaules kauss regbijā* |
|  Pasaules čempionāta logo |
| **Sports** | Regbijs |
| **Dibināta** | 1987. gadā |
| **Komandu skaits** | 20 (finālturnīrā) |
| **Valsts/reģions** |  Pasaule |
| **Pašreizējais čempions** |  Dienvidāfrika (2023) |
| **Visvairāk čempiona titulu** |  Dienvidāfrika (4 tituli) |
| **Mājaslapa** | rugbyworldcup.com |

**Pasaules kauss regbijā** (angļu: *Rugby World Cup*) ir galvenais regbija turnīrs pasaulē. To organizē Starptautiskā Regbija padome (IRB). Pirmo turnīru 1987. gadā organizēja Austrālija un Jaunzēlande, un kopš tā laika tas notiek ik pēc 4 gadiem. Pasaules kauss regbijā ir viens no nozīmīgākajiem sporta pasākumiem pasaulē. Turnīra uzvarētāji savā īpašumā iegūst Viljama Veba Ellisa kausu, kas ir nosaukts regbija izgudrotāja vārdā. Pašreizējie čempioni ir Dienvidāfrikas regbisti, kas uzvarēja 2023. gadā Francijā. Dienvidāfrika ir arī izcīnījusi visvairāk čempionu titulu — 4. Trīs reizes turnīrā ir uzvarējusi Jaunzēlande. Divas reizes turnīrā ir triumfējuši Austrālijas regbisti. Nākamais turnīrs norisināsies 2027. gadā Austrālijā.

## Rezultāti

Veba Ellisa kauss, ko pasniedz čempioniem

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gads | Mājinieki |  | Fināls |  | Spēle par bronzu |  | Komandu skaits |
| Zelts | Rezultāts | Sudrabs | Bronza | Rezultāts | 4. vieta |
| 1987 *sīkāk* |  Austrālija  Jaunzēlande |  **Jaunzēlande** | **29–9** |  Francija |  Velsa | **22–21** |  Austrālija | 16 |
| 1991 *sīkāk* |  Anglija  Francija  Īrija  Skotija  Velsa |  **Austrālija** | **12–6** |  Anglija |  Jaunzēlande | **13–6** |  Skotija | 16 |
| 1995 *sīkāk* |  Dienvidāfrika |  **Dienvidāfrika** | **15–12** (aet) |  Jaunzēlande |  Francija | **19–9** |  Anglija | 16 |
| 1999 *sīkāk* |  Velsa |  **Austrālija** | **35–12** |  Francija |  Dienvidāfrika | **22–18** |  Jaunzēlande | 20 |
| 2003 *sīkāk* |  Austrālija |  **Anglija** | **20–17** (aet) |  Austrālija |  Jaunzēlande | **40–13** |  Francija | 20 |
| 2007 *sīkāk* |  Francija |  **Dienvidāfrika** | **15–6** |  Anglija |  Argentīna | **34–10** |  Francija | 20 |
| 2011 *sīkāk* |  Jaunzēlande |  **Jaunzēlande** | **8–7** |  Francija |  Austrālija | **21–18** |  Velsa | 20 |
| 2015 *sīkāk* |  Anglija |  **Jaunzēlande** | **34–17** |  Austrālija |  Dienvidāfrika | **24–13** |  Argentīna | 20 |
| 2019 *sīkāk* |  Japāna |  **Dienvidāfrika** | **32–12** |  Anglija |  Jaunzēlande | **40–17** |  Velsa | 20 |
| 2023 *sīkāk* |  Francija |  **Dienvidāfrika** | **12–11** |  Jaunzēlande |  Anglija | **26–23** |  Argentīna | 20 |
| 2027 *sīkāk* |  Austrālija |  |  |  |  |  |  |  |  |  | 24 |

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Motoru sports[labot | labot pirmkodu]

Dažādi motoru sporta veidi
**Motoru sports** jeb **motorsports** ir sporta pasākumi, sacensības un saistītas aktivitātes, kurās galvenokārt izmanto automobiļus, motociklus, motorlaivas un lidaparātus. Katram no šiem transportlīdzekļu veidiem organizatori un vadošās institūcijas var kopīgi vai oficiāli lietot specifiskākus terminus — autosports, motosports, motorlaivu sports un aviosports.

Motoru sporta veidus, kas atšķiras pēc sasniedzamajiem mērķiem un ar specifiskiem noteikumiem, sauc par disciplīnām. Piemēri ir apļa sacīkstes, autorallijs un daudzdienu sacīkstes. Vadošajām institūcijām, ko sauc arī par sankcionējošajām institūcijām, bieži vien ir vispārīgi noteikumi katrai disciplīnai, bet tās pieļauj papildu noteikumus, lai definētu konkrētu sacensību, seriālu vai čempionātu raksturu. To grupas bieži tiek neformāli kategorizētas, piemēram, pēc transportlīdzekļa tipa, ceļa seguma tipa vai piedziņas metodes. Kategoriju piemēri disciplīnas ietvaros ir formulu sacīkstes, sērijveida automobiļu sacīkstes, salonautomobiļu sacensības, sporta automobiļu sacīkstes utt.

Parasti motoru sporta sacensībās uzvarētājs ir tas, kurš pirmais sasniedz finišu vai visātrāk veic distanci. Motoru sportam raksturīgi, ka rezultāts ir atkarīgs gan no paša sportista meistarības, gan ekipējuma — daudz lielākā mērā nekā citos sporta veidos. Ir arī motoru sporta veidi, kur rezultāts ir atkarīgs no izpildījuma kvalitātes, ko novērtē tiesneši (mototriāls) vai izpildījuma un ātruma kombinācijas (drifts).

## Literatūra

* Clive Gifford. *Racing: The Ultimate Motorsports Encyclopedia*. Kingfisher, 2006. ISBN 9780753460405.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Motoru sports.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Pjērs de Bomaršē[labot | labot pirmkodu]

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Pjērs de Bomaršē *Pierre de Beaumarchais* |
| --- |
|  |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1732. gada 24. janvārī Parīze, Francija |
| Miris | 1799. gada 18. maijā (67 gadu vecumā) Parīze, Francija |
| Tautība | francūzis |
| Paraksts |  |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | rakstnieks, dramaturgs, filozofs |
| Valoda | franču valoda |
| Rakstīšanas laiks | Apgaismības laikmets |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Pjērs Ogistēns Karons de Bomaršē** (franču: *Pierre-Augustin Caron de Beaumarchais*; dzimis 1732. gada 24. janvārī, miris 1799. gada 18. maijā) bija franču rakstnieks, dramaturgs, mūziķis.

Sešpadsmit gadu vecumā Bomaršē izpelnījās Luija XV uzmanību, veicot būtiskus uzlabojumus pulksteņa mehanizācijā un arfu pedāļu sistēmā, un uzaicinot pasniegt viņa meitai privātstundas mūzikā. Vairākus gadus Bomaršē darbojās kā Francijas valdības slepenais aģents. Ar dažādām tirdznieciskām un finansiālām spekulācijām viņš kļuva finansiāli nodrošināts, ieguva karaļa sekretāra un muižnieka titulu. Franču revolūcijas laikā Bomaršē ieslodzīja cietumā par dažādiem šaubīgiem komerciāliem darījumiem un aizdomīgu politisko darbību. Viņš aizbēga uz Londonu, vēlāk uz Hamburgu, bet, atgriezies Francijā, triekas ķerts mira pilnīgā nabadzībā.

Vislabāk Bomaršē pazīstams ar saviem nozīmīgākajiem darbiem — Figaro komēdiju triloģiju: "Seviljas bārddzinis jeb Veltīgā piesardzība" (*Le Barbier de Séville ou La Précaution inutile*, 1775), "Trakā diena jeb Figaro kāzas" (*La Folle Journée, ou le Mariage de Figaro*, 1778), "Otrais Tartifs jeb Noziedzīgā māte" (*L'Autre Tartuffe ou la Mère coupable*, 1792). Lugās autors pievēršas sociālo šķiru atšķirībām un to robežu pārkāpšanai. Tām raksturīga sociāla satīra, uz vārdu spēlēm balstīts humors, fiziskās komēdijas īpašības. Populārāko lugu "Figaro kāzas" karaliskā cenzūra aizliedza un to nevarēja iestudēt līdz 1784. gadam, kad lugas pirmizrāde izraisīja skandālu. Šī luga tiek uzskatīta par vienu no izcilākajām komēdijām pasaules dramaturģijā.

Pēc Bomaršē lugām komponētas operas — Volfganga Amadeja Mocarta "Figaro kāzas" (*Le nozze di Figaro*, 1786) un Džoakīno Rosīni "Seviljas bārddzinis" (*Il barbiere di Siviglia*, 1816).

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pjērs de Bomaršē.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Kipras Karaliste[labot | labot pirmkodu]

Kipras Karaliste (1360)
**Kipras Karaliste** (latīņu: *Regnum Cypri*, grieķu: *Βασίλειο της Κύπρου*, franču: *Royaume de Chypre*, armēņu: Կիպրոսի թագավորություն) bija krustnešu valsts, kas tika izveidota Kiprā Trešā Krusta kara laikā 1184. gadā un pastāvēja līdz 1489. gadam.

Musulmaņu Latīņeiropas austrumu kontinentālo īpašumu sagrābšana 1291. gadā un Kipras un Dženovas karš 14. gadsimta pirmajā ceturksnī radīja apstākļus Karalistes ekonomikas pakāpeniskai marginalizācijai. Epidēmiju, emigrācijas un musulmaņu pirātu uzbrukumu rezultātā salas iedzīvotāju skaits 14. gadsimta beigās samazinājās piecas reizes — līdz 100 000 iedzīvotāju. No 1347. līdz 1348. gadam visas grieķu zemes nomocīja mēris. "Kipras hronikā" atrodama ziņa, ka 1348. gadā "par grēkiem Kungs sūtīja mēri, kas iznīcināja pusi salas iedzīvotāju".

Jaunais 1373.—1374. gada Kipras un Dženovas karš (kas sekoja pēc karaļa Pētera I slepkavības) tā iedragāja karalistes ekonomisko un politisko stāvokli, ka Kiprai tika pilnībā atņemta jebkāda ietekme ārpolitikā.

Mameluku iebrukuma rezultātā Kipras Karaliste no 1426. gada atradās vasaļa pakļautībā Ēģiptes sultānam, kuram tai bija jāmaksā ikgadēja nodeva. Venēcijas tiešais iebrukums palīdzēja likvidēt Kipras vasaļu atkarību no Ēģiptes sultāniem, taču Venēcija vairs nespēja novērst Osmaņu impērijas draudus, kas pārņēma Kipru.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kipras Karaliste.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Pilsētu sadraudzība

Monpeljē sadraudzības pilsētas
**Pilsētu sadraudzība** vai **pašvaldību sadraudzība** ir pilsētu un dažāda līmeņa pašvaldību sadarbības forma dažādu sociālo, kultūras un ekonomisko saišu veicināšanai. Mūsdienu pilsētu sadraudzības koncepcija attīstījusies pēc 2. pasaules kara, lai stiprinātu sapratni starp dažādām kultūrām un veicinātu starptautisko biznesa un tūrisma saišu veidošanos. Eiropas Savienībā noslēgti ap 17 000 sadraudzības līgumi starp dažāda līmeņa pašvaldībām. Latvijā noslēgti 294 sadraudzības līgumi ar citu valstu dažāda līmeņa pašvaldībām.

Pilsētu sadraudzības veicināšanai 1957. gadā izveidota Starptautiskā Sadraudzības pilsētu federācija ar galveno mītni Parīzē, kas apvieno 160 valstu vairāk nekā 3500 pilsētas. Pēc federācijas iniciatīvas aprīļa pēdējā svētdienā tiek atzīmēta Vispasaules sadraudzības pilsētu diena.

Eiropas Savienībā sadraudzības pilsētu kustību koordinē Eiropas Municipalitāšu un reģionu padome (CEMR).

## Skatīt arī

* Latvijas pilsētu un novadu sadraudzības partneru uzskaitījums

## Atsauces
# Eiboja

| Eiboja |
| --- |
| Halkidas krastmala |
| EibojaRādīt kartē "Grieķija"EibojaRādīt kartē "Eiropa" |
| Ģeogrāfija |
| Izvietojums |
Egejas jūra |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Arhipelāgs |
Egejas salas |
| Platība |
3 684 km² |
| Garums |
180 km |
| Platums |
6 - 50 km |
| Augstākais kalns |
Dirfiss 1 743 m |
| Administrācija |
|  Grieķija |
| Perifērija |
Centrālās Grieķijas |
| Demogrāfija |
| Iedzīvotāji |
191 206 (2011) |
|  **Eiboja Vikikrātuvē** |

**Eiboja** (grieķu: *Εύβοια*) ir, pēc Krētas, otra lielākā Grieķijas sala. No kontinentālās Beotijas Eiboju atdala Eiripa šaurums.

Sala ir Tesālijas grēdas pagarinājums dienvidaustrumu virzienā. Augstākā virsotne - 1743 metrus augstais Dirfiss. Jau no seniem laikiem biezāk apdzīvots ir uz kontinentu vērstais salas rietumu krasts, austrumu krasts ir klinšains, bez dabiskām ostām.

Senākie salas iedzīvotāji bija abanti. Sengrieķu laikos sala bija pazīstama kā Makrisa, Doliče, Abantija, Hellopija. Ievērojamākās Eibojas pilsētas bija Halkida un Eretreja. Halkida nodibināja vairākas kolonijas Sicīlijā un Itālijā. Eibojas grieķu alfabēta variants caur Kūmām pie Neapoles nokļuva Romā un kļuva par pamatu latīņu alfabētam. Abas pilsētas vairākos karos, nostiprinoties Atēnām, pamazām zaudēja ietekmi. 322. gadā pirms mūsu ēras salā mira Aristotelis. 2. gadsimtā pirms mūsu ēras Eiboja nokļuva Romas republikas sastāvā. 14. gadsimtā Eiboja nokļuva Venēcijas valdījumā. 1470. gadā tā nonāca Osmaņu impērijas sastāvā, līdz 1830. gadā nodibinājās neatkarīgā Grieķijas valsts.

Senatnē Eibojā ieguva dzelzi un varu, bet mūsdienās - magnezītu, lignītu un niķeli. Arī mūsdienās, tāpat kā senatnē, salā iegūst marmoru.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Eiboja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# Elefterijs Venizels

| **Elefterijs VenizelsElefthérios Kyriákou Venizélos* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Grieķijas premjerministrs |
|  |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1864. gada 23. augustā Mourniés, Osmaņu impērija (tagad Grieķija) |
| Miršanas dati |
1936. gada 18. martā (71 gada vecumā) Parīze, Francija |
| Apglabāts |
Hanija, Krēta |
| Tautība |
grieķis |
| Politiskā partija |
Liberālā partija |
| Profesija |
jurists, politiķis |
| Reliģija |
pareizticība |

**Elefterijs Venizels** (grieķu: *Ελευθέριος Κυριάκου Βενιζέλος*, dzimis 1864. gada 23. augustā, miris 1936. gada 18. martā) bija ievērojams Grieķijas politiķis un vairākkārtējs valsts premjerministrs. Viņš tiek uzskatīts par vienu no ietekmīgākajiem Grieķijas 20. gadsimta līderiem un par nozīmīgu personību Grieķijas modernizācijā un teritoriālajā paplašināšanā.

Venizels bija Kritas autonomijas kustības līderis, kas vēlāk kļuva par galveno figūru Grieķijas politikā. Viņa valdīšanas laikā Grieķija piedalījās Balkānu kari un Pirmajā pasaules karā, kā arī ievērojami paplašināja savas teritorijas, tai skaitā pēc Mazāzijas kampaņas.

Viņa politiskā karjera bija pretrunīga – viņš tika gan slavēts par reformām un diplomātiskajām prasmēm, gan kritizēts par autoritārām tendencēm. Tomēr viņš joprojām tiek godāts kā viena no nozīmīgākajām figūrām Grieķijas vēsturē.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Elefterijs Venizels.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pirmā pasaules kara enciklopēdijas raksts (angliski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Andora la Velja

| Andora la Velja Andorra la Vella |
| --- |
| Galvaspilsēta |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |
|  **Ģerbonis** |

 |
| Andora la Velja |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Andora |
| Pagasts |
Andora la Velja |
| Platība |
|  • Kopējā |
30 km2 |
| Augstums |
1 023 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
24 042 |
|  • blīvums |
762,8/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Mājaslapa |
andorralavella.ad |
|  **Andora la Velja Vikikrātuvē** |

**Andora la Velja** (katalāņu: *Andorra la Vella*, spāņu: *Andorra la Vieja*) ir Andoras galvaspilsēta. Pilsēta atrodas Pireneju kalnos vairāk nekā 1000 metru augstumā, divu upju (*Valira d’Ordino* un *Valira d’Encamp*) satecē, veidojot upi Valiru. Pilsēta dibināta 9. gadsimta sākumā. No 1278. gada kļuva par Andoras kņazistes centru. No 1993. gada, kad tika pieņemta pirmā valsts konstitūcija, nostiprinot parlamentāru demokrātiju, šeit tika izvietotas likumdošanas, izpildvaras un tiesas varas institūcijas. Ģenerālā padome (katalāņu: *Consell General*) — Andoras parlaments — darbojas namā ar nosaukumu "Ieleju Nams" (katalāņu: *Casa de la Vall*). Galvenie pilsētas ienākumi nāk no tūrisma, tirdzniecības un banku darbības.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Andora la Velja.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)