# Sigismunds III Vāsa

| **Sigismunds III VāsaZygmunt III Waza Sigismund Жыгімонт Ваза* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs |
|  |
| **Amatā** 1587. gada 18. septembris — 1632. gada 19. aprīlis (kronēts 1587. gada 27. decembrī) |
| Priekštecis |
Stefans Batorijs |
| Pēctecis |
Vladislavs IV Vāsa |
|  |
|
Zviedrijas karalis |
|  |
| **Amatā** 1592. gada 17. novembris — 1599. gada 24. jūlijs (kronēts 1594. gada 19. februārī) |
| Priekštecis |
Juhans III |
| Pēctecis |
Kārlis IX |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1566. gada 20. jūnijā Gripsholmas pils,  Zviedrija |
| Miršanas dati |
1632. gada 30. aprīlī Varšava, Žečpospolita ( Polija) |
| Apglabāts |
Vāvelas katedrāle, Krakova,  Polija |
| Dinastija |
Vāsu dinastija |
| Tēvs |
Juhans III |
| Māte |
Katrīna Jagelone |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
1. Austrijas Anna 2. Austrijas Konstanca |
| Bērni |
12 bērni, to skaitā Vladislavs IV Vāsa (no Annas), kā arī Jans II Kazimirs Vāsa un Jans Olbrahts (no Konstancas) |
| Reliģija |
katolisms |
| Paraksts |  |

 **Sigismunds III Vāsa** (poļu: *Zygmunt III Waza*, lietuviešu: *Zigmantas Vaza*, baltkrievu: *Жыгімонт Ваза*, zviedru tradīcijā saukts vienkārši par **Sigismundu** zviedru: *Sigismund*; dzimis 1566. gada 20. jūnijā, miris 1632. gada 30. aprīlī) bija Vāsu dinastijas Polijas karalis un Lietuvas lielkņazs, kā arī nominālais Livonijas lielhercogs no 1587. gada līdz savai nāvei 1632. gadā un Zviedrijas karalis no 1592. gada līdz 1599. gadam, kad tika gāzts no troņa. Pretendēja arī uz Krievijas cara troni.

## Pilns tituls

Kā Polijas karalis Sigismunds svarīgākos valsts dokumentus cita starpā parakstīja kā "Livonijas lielhercogs", kas norādīja uz to, ka pēc Livonijas iekarošanas viņam bija tiesības uz tās valdnieka pārmantojamo titulu:

"Sigismunds Trešais, no Dieva žēlastības Polijas karalis, Lietuvas, Rutēnijas, Prūsijas, Mazovijas, Žemaitijas, Livonijas lielhercogs, un arī zviedru, gotu un vandaļu karalis ar mantojuma tiesībām."

(*Sigismundus Tertius Dei gratia rex Poloniæ, magnus dux Lithuaniæ, Russiæ, Prussiæ, Masoviæ, Samogitiæ, Livoniæque, necnon Suecorum, Gothorum Vandalorumque hæreditarius rex.*)

## Dzīvesgājums

Sigismunds III Vāsa piedzima un uzauga luterāniskajā Zviedrijā, tomēr tika audzināts katolismā. 1587. gadā tika ievēlēts par Polijas karali, kaut arī uz troni pretendēja arī Austrijas erchercogs Maksimilians III, kuru Sigismunds III sakāva Silēzijā. 1596. gadā pārcēla valsts galvaspilsētu no Krakovas uz Varšavu. 1605. gadā Sigismunds III centās ierobežot Seima varu, tāpēc 1606. gadā notika Zebžidovska sacelšanās (rokošs), kas tika apspiesta. 1605. gadā iesaistījās Polijas-Maskavijas karā (dimitriādē).

Centās personālūnijā nodibināt apvienotu Polijas-Lietuvas-Zviedrijas valsti, kas 1592. gadā arī izdevās. Tomēr 1595. gadā zviedri Sigismunda tēvoča Kārļa IX vadībā gāza Sigismundu no Zviedrijas troņa. Sigismunds III lielu daļu no mūža veltīja Zviedrijas troņa atgūšanai, izraisot gandrīz nepārtrauktus karus ar Zviedriju. Otrs šo karu iemesls bija cīņa par Livonijas kontroli. Liela daļa no tiem notika arī mūsdienu Latvijas teritorijā (skat. Kokneses kauja, Salaspils kauja). Sigismunds III Vāsa piedalījās arī Moldāvijas magnātu karos pret Osmaņu impēriju. Tajā pašā laikā Krievijā beidzās Krievijas juku laiki un tronī nostiprinājās Romanovu dinastija, bet par Prūsijas hercogiem kļuva Hoencollerni.

Tiek uzskatīts, ka Sigismunda III Vāsas valdīšana ir Zelta laikmeta beigas Polijas-Lietuvas kopvalstī, lielā mērā Sigismunda gandrīz nepārtraukto karu ziemeļos, austrumos un dienvidos dēļ, kas novājināja valsti.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sigismunds III Vāsa.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Polijas karaļu zīmogi ar pilniem tituliem

| Politiskie un sabiedriskie amati un pozīcijas |
| --- |
| Vāsas dinastijas valdnieks  |
| Priekštecis:  **Anna Jagellona Stefans Batorijs**  |  **Polijas karalis**  1587—1632 | Pēctecis:  **Vladislavs IV**  |
| Priekštecis:  **Anna Jagellona Stefans Batorijs**  |  **Lietuvas dižkunigaitis**  1587—1632 | Pēctecis:  **Vladislavs IV**  |
| Priekštecis:  **Juhans III**  |  **Zviedrijas karalis**  1592—1599 | Pēctecis:  **Kārlis IX kā reģents**  |