Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Romeo un Džuljeta

| **"Romeo un Džuljeta"** |
| --- |
| Autors | Viljams Šekspīrs |
| Oriģinālais nosaukums | *Romeo and Juliet* |
| Valsts |  Anglija |
| Valoda | Angļu |
| Žanrs | Traģēdija |
| Izdota |  |

**"Romeo un Džuljeta"** (angļu: *Romeo and Juliet*) ir angļu dramaturga Viljama Šekspīra traģēdija."Romeo un Džuljeta" ir viena no pazīstamākajām V. Šekspīra lugām un viņa pirmā traģēdija. Lugas notikumi risinās Itālijas pilsētās Veronā un Mantujā 15. gadsimtā. Tā stāsta par diviem mīlētājiem, kuri nāk no savstarpēji naidīgām dzimtām Monteki un Kapuleti. Pēc abu mīlētāju nāves naids ģimeņu starpā beidzas.

Lugas sižets ir balstīts uz senu itāļu leģendu. Tās sacerēšanas laiks nav precīzi zināms, taču, spriežot pēc lugas notikumiem un citiem avotiem, luga, iespējams, ir sarakstīta starp 1591. un 1595. gadu. Luga "Romeo un Džuljeta" pirmo reizi tika publicēta 1597. gadā.

Darba sižets vairākas reizes ir ticis izmantots filmās, mūziklos, operās, izrādēs. 20. gadsimtā ir iznākušas divas uz lugas notikumiem balstītas filmas (1936. gadā un 1996. gadā "Romeo + Džuljeta"), kā arī 1950. gadu mūzikls "Vestsaidas stāsts" (*West Side Story*).

## Lugas tēli

|  |  |
| --- | --- |
| Monteki dzimta* **Monteki** — Monteki dzimtas tēvs.
* **Sinjora Monteki** — Monteki dzimtas māte.
* **Romeo Monteki** — Monteki dēls, galvenais lugas varonis.
* **Benvolio** — Romeo brālēns un labākais draugs.
* **Ābrams** un **Baltazars** — Monteki kalpi.

Kapuleti dzimta* **Kapuleti** — Kapuleti dzimtas tēvs.
* **Kapuleti sieva** — Kapuleti dzimtas māte.
* **Džuljeta Kapuleti** — Kapuleti meita, galvenā lugas varone.
* **Tibalts** — Džuljetas brālēns un Kapuleti sievas brāļadēls
* **Aukle** — Džuljetas uzticības persona.
* **Pjetro**, **Samsons** un **Gregorio** — Kapuleti kalpi.
 | Neitrālie* **Princis Eskals** — Veronas princis.
* **Grāfs Pariss** — Eskala radinieks, kurš vēlas apprecēt Džuljetu.
* **Merkucio** — Eskala radinieks, Romeo draugs.
* **Mūks Lorenco** — franciskāņu mūks, Romeo uzticības persona.
 |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Romeo un Džuljeta.
* Lugas teksts Arhivēts 2021. gada 22. aprīlī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Telemundo[labot | labot pirmkodu]

| *Telemundo* |
| --- |
|  |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
spāņu valoda |

Telemundo ir ASV spāņu valodas televīzijas tīkls, kas pieder *NBCUniversal*, *Comcast* nodaļai. To 1984. gadā dibināja kā *NetSpan*, bet 1987. gadā pārdēvēja par *Telemundo*.

Tas ir trešais lielākais telenoveles žanra producents kopā ar *Televisa*, *Globo*, *TV Azteca*, *Caracol*, RCN, ABS-CBN un GMA.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (spāņu)
# Lielais (filma)[labot | labot pirmkodu]

| Lielais |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Big* |
| Žanrs |
komēdija, fantāzija |
| Režisors |
Penija Māršala |
| Producents | * Džeimss Brukss
* Roberts Grīnhats
 |
| Scenārija autors | * Gerijs Ross
* Anne Spīlberga
 |
| Galvenajās lomās | * Toms Henkss
* Elizabete Pērkinsa
* Roberts Logija
* Džons Hērds
 |
| Mūzika |
Hauards Šors |
| Studija | *Gracie Films* |
| Izplatītājs | *20th Century Fox* |
| Izdošana |
1988. gada 3. jūnijā |
| Ilgums |
112 min |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
Angļu |
| Budžets |
18 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
151,9 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Lielais"** (angļu: *Big*) ir 1988. gada kinokomēdija, kuras režisore ir Penija Māršala. Galvenās lomas filmā atveido Toms Henkss, Elizabete Pērkinsa, Roberts Logija un Džons Hērds. Filmas pirmizrāde notika 1988. gada 3. jūnijā.

Divpadsmitgadīgais Džošs Baskins kādu dienu pie mašīnas-zīlnieces atrakciju parkā vēlas kļūt par pieaugušo. Nākamajā dienā Džošs pamostas un saprot, ka pa nakti ir mistiski pārvērties par trīsdesmitgadīgu vīrieti. Nu Džošs cenšas atrast atrakciju parka mašīnu, lai atkal kļūtu par divpadsmitgadīgu puiku.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Šahīdminārs

| **Šahīdminārs** শহীদ মিনার |
| --- |
|  |
| ŠahīdminārsRādīt kartē "Bangladeša"ŠahīdminārsRādīt kartē "Āzija" |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Atrašanās vieta |  Daka, Bangladeša |
| Autors |
Hamidurs Rahmans |
| Augstums |
14 m |
| Atklāšanas datums |
1963. gads |

**Šahīdminārs** (bengāļu: শহীদ মিনার) jeb **Mocekļu tornis** ir 1963. gadā uzcelts nacionālais piemineklis Bangladešas galvaspilsētā Dakā. Piemineklis veltīts 1952. gadā policijas nogalinātajiem Bengāļu valodas kustības manifestācijas dalībniekiem.

1952. gada 21. februārī šajā vietā Pakistānas policija (tolaik Bangladeša atradās Pakistānas sastāvā) atklāja uguni uz demonstrantiem, kuri pieprasīja oficiālu statusu bengāļu valodai, nogalinot vairākus desmitus demonstrantu. Dažas dienas pēc tam Dakas Universitātes studenti šajā vietā uzstādīja pieminekli, ko policija nojauca. 1956. gadā bengāļu valodai oficiāls statuss tika piešķirts, bet 1963. gadā tika uzcelts Šahīdminārs. Bangladešas neatkarības kara laikā 1971. gadā pakisānieši pieminekli nojauca. Pēc Bangladešas neatkarības iegūšanas tas tika atjaunots, bet 1983. gadā — paplašināts.

Pie pieminekļa katra gada 21. februārī notiek svinīgie pasākumi.

1999. gadā ANO atzina 21. februāri par Starptautisko dzimtās valodas dienu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šahīdminārs.
# Trentona

| Trentona  |
| --- |
| lielpilsēta |
| *Trenton* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| TrentonaRādīt kartē "ASV"TrentonaRādīt kartē "Ņūdžersija" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  ASV |
| Štats |
Ņūdžersija |
| Apgabals |
Mērseras apgabals (*Mercer County*) |
| Platība |
|  • Kopējā |
21,1 km2 |
| Augstums |
16 m |
| Iedzīvotāji
(2020) |
|  • kopā |
90 871 |
|  • blīvums |
4 024,3/km² |
| Laika josla |
EST (UTC-5) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EDT (UTC-4) |
| Mājaslapa | www.trentonnj.org |
|  **Trentona Vikikrātuvē** |

**Trentona** (angļu: *Trenton*, izrunā: [ˈtrɛntən]) ir pilsēta Amerikas Savienotajās Valstīs, Ņūdžersijas štata administratīvais centrs. Pilsēta atrodas Delavēras upes krastā starp Filadelfiju un Ņujorku.

## Vēsture

Pirmo apmetni mūsdienu Trentonas teritorijā 1679. gadā dibināja Mahlons Steisijs (*Mahlon Stacy*) un citi kvakeri. Tās nosaukums bija "Delavēras ūdenskritums" (*the Falls of the Delaware*), bet vēlāk — "Steisija dzirnavas" (*Stacy's Mills*). 1714. gadā Filadelfijas tirgotājs Viljams Trents (*William Trent*) nopirka no Steisija dēla 800 akrus (324 hektārus) zemes un uzsāka celt pilsētiņu, kuru 1719. gadā nodēvēja par Trentonu. Neatkarības kara laikā, 1776. gada Ziemassvētku naktī, ģenerālis Džordžs Vašingtons pārcēla pāri aizsalušajai Delavēras upei 2400 amerikāņu karavīrus, lai nākamās dienas rītā uzbruku 1500 vācu algotņiem, kas kalpoja Britu impērijai un bija apmetušies Trentonā. Pārsteiguma uzbrukuma rezultātā uzvarēja amerikāņi. 1777. gada 2. janvārī Trentonā ieradās britu ģenerālis Lords Kornvoliss (*Lord Cornwallis*), bet Vašingtons bija jau devies uz Prinstonu, kur atkal sakāva britu karaspēku. Trentona īslaicīgi 1784. gadā un atkārtoti 1799. gadā bija ASV galvaspilsēta. Par Ņūdžersijas štata administratīvo centru tā kļuva 1790. gadā.

1830. gados Trentonā attīstījās rūpniecība, īpaši dzelzs apstrādes nozares.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Trentona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Brūss Springstīns

| Brūss Springstīns *Bruce Springsteen* |
| --- |
| B. Springstīns 2009. gadā |
| Galvenā informācija |
| Dzimis |
Brūss Frederiks Džozefs Springstīns 1949. gada 23. septembrī Longbīča, Ņūdžersija,  ASV |
| Žanri |
Roks, *heartland rock*, folkroks, folks |
| Nodarbošanās |
dziedātājs, dziesmu autors |
| Instrumenti |
vokāls, ģitāra, harmonikas, klavieres |
| Darbības gadi |
1972—pašlaik |
| Izdevēji |
Columbia |
| Darbība ar |
E Street Band, Steel Mill, Miami Horns, The Sessions Band |
| Tīmekļa vietne |
 |

**Brūss Frederiks Džozefs Springstīns** (angļu: *Bruce Frederick Joseph Springsteen*; dzimis 1949. gada 23. septembrī Longbīčā, Ņūdžersijas štatā, ASV) ir amerikāņu mūziķis un dziesmu autors.

Springstīns ir izdevis 20 studijas albumus. 13 no tiem ir ierindojušies ASV Billboard 200 topa pirmajā trijniekā. Par saviem darbiem ir saņēmis 20 Grammy balvas. Ieguvis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko dziesmu filmai "Filadelfija" (*Philadelphia*, 1993, dziesma *Streets of Philadelphia*). 1999. gadā tika uzņemts rokenrola slavas zālē.

## Diskogrāfija

### Studijas albumi

* 1973: *Greetings from Asbury Park, N.J.*
* 1973: *The Wild, the Innocent & the E Street Shuffle*
* 1975: *Born to Run*
* 1978: *Darkness on the Edge of Town*
* 1980: *The River*
* 1982: *Nebraska*
* 1984: *Born in the U.S.A.*
* 1987: *Tunnel of Love*
* 1992: *Human Touch*
* 1992: *Lucky Town*
* 1995: *The Ghost of Tom Joad*
* 2002: *The Rising*
* 2005: *Devils & Dust*
* 2006: *We Shall Overcome: The Seeger Sessions*
* 2007: *Magic*
* 2009: *Working on a Dream*
* 2012: *Wrecking Ball*
* 2014: *High Hopes*
* 2019: *Western Stars*
* 2020: *Letter to You*

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Brūss Springstīns.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
# Viskonsina

|  |
| --- |
| **Viskonsina** |
| Wisconsin |
| —  **ASV štats**  —  |
| Vindpointa bāka Mičigana ezera krastāVindpointa bāka Mičigana ezera krastā |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Emblēma** |

 |
| Devīze: *Forward* |
| Viskonsinas atrašanās vieta ASV |
| Pārvaldes centrs
  | Medisona
 |
| Lielākā pilsēta
  | Milvoki
 |
| Oficiālā valoda
  | *nav* |
| Valsts
 |  Amerikas Savienotās Valstis |
| Dibināts | 1848. gada 29. maijā (30. ASV pavalsts) |
| **Administrācija** |
|  - Gubernators
  | Tonijs Everss (D)  |
|  - Vicegubernators
  | Sāra Rodrigesa (D)  |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 169 640 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 5 960 975 |
|  - Blīvums | 35,1/km² |
|  - Rasu sastāvs | baltie — 81,9 % latino — 7,6 % melnie — 7,3 % aziāti — 3,6 % indiāņi — 2,0 % |
|  - Reliģijas | protestanti — 41 % katoļi — 27 % nereliģiozi — 25 % |
| ISO 3166 kods | US-WI |
| **Mājaslapa:** www.wisconsin.gov |
|  **Viskonsina Vikikrātuvē** |

**Viskonsina** ir viens no Amerikas Savienoto Valstu štatiem, kas atrodas Lielo ezeru reģionā. Viskonsinas galvaspilsēta ir Medisona.

Viskonsina robežojas ar Aiovas, Ilinoisas, Mičiganas un Minesotas štatiem, kā arī ar diviem Lielajiem ezeriem — Augšezeru un Mičiganu.

* Viskonsina kā Misūri teritorijas daļa pēc 1819. gada Adamsa-Onisa robežlīguma ar Spāniju

## Lielākās pilsētas

| Vieta | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1 | Milvoki | 577 222 |
| 2 | Medisona | 269 840 |
| 3 | Grīnbeja | 107 395 |
| 4 | Kenoša | 99 986 |
| 5 | Rasīna | 77 816 |
| 6 | Apltona | 75 644 |
| 7 | Vokīšo | 71 158 |
| 8 | Oklēra | 69 421 |
| 9 | Oškoša | 66 816 |
| 10 | Džeinsvila | 65 615 |

Viskonsinas upes klintis.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Viskonsina.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Amerikas Mūzikas balva

| Amerikas Mūzikas balva |
| --- |
|  *2018. gada Amerikas Mūzikas balva* |
| Logo kopš 2016. gada |
| Valsts |  ASV |
| Pirmoreiz pasniegta |
1974 |
| Oficiālā mājaslapa | www.theamas.com |

**Amerikas Mūzikas balva** (angļu: *American Music Awards*) ir Amerikas Savienoto Valstu mūzikas apbalvojums, kurā uzvarētājs tiek noteikts publiskā balsojumā.

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
# Metodisms

**Metodisms** ir viens no protestantisma novirzieniem. Tas radās, apvienojoties vairākām konfesijām, kuru idejas balstījās Džona Veslija dzīvē un mācībā. Metodismu nozīmīgi ietekmēja arī Džordžs Vaitfīlds un Džona brālis Čārlzs Veslijs.

Metodisms radās 18. gadsimtā, līdzās anglikāniskajai ietekmei, tam ir arī hernhūtisma un arminānisma iespaidi. Metodisti Svētos rakstus atzīst kā vienīgo savas mācības pamatu. Atpestīšanā galvenā nozīme tiek piešķirta ticībai.

Agrīnie metodisti aktīvi devās misionāru darbā uz citām pasaules vietām, tāpēc metodisms ir izplatījies arī ārpus Anglijas citur Eiropā un ASV, kopumā pasaulē veidojot 80 miljonu sekotāju lielu kopienu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Metodisms.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Latvijas Apvienotā Metodistu baznīca Arhivēts 2017. gada 15. maijā, *Wayback Machine* vietnē.
* Evaņģēliskās metodistu baznīcas izcelšanās un vēsture, e-Baznīca.
# Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca[labot | labot pirmkodu]

Amerikas pamatiedzīvotāju baznīcas simbols
**Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca** (angļu: *Native American Church*) ir reliģiska konfesija Amerikas Savienotajās Valstīs, kas kulta un ceremoniju mērķiem lieto halucinogēno peijota kaktusu (ASV Indiāņu reliģiskās brīvības likums paredz izņēmumus šīs baznīcas sekotājiem, jo peijota lietošana ASV parasti ir aizliegta). Baznīca radās Oklahomas štatā, kur 19. gadsimta beigās tika pārceltas daudzas indiāņu ciltis. Pašlaik tā ir plaši izplatīta ASV pamatiedzīvotāju vidū.

Baznīca pastāv kopš 1944. gada, un tai ir simtiem tūkstošu sekotāju.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Amerikas pamatiedzīvotāju baznīca.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Teozofija

**Teozofija** (grieķu: *θεοσοφία*; *theos* — dievs, *sophia* — gudrība) ir okultiska un filozofiska mācība, kas pievēršas būtības un dabas, it īpaši dievišķā dabas, meklējumiem. Teozofijas mērķis ir izpētīt dievišķā, cilvēcības un pasaules izcelšanos, lai saprastu visuma izcelšanos un mērķi. Teozofija ietver zināšanas, kas ņemtas gan no gnosticisma un neoplatonisma, gan selektīvi no dažādām pasaules reliģijām, piemēram, budisma.

Teozofijas pirmsākumus var datēt ap 15. gadsimtu, bet kā atsevišķa kustība tā parādījās vien 19. gadsimta beigās pēc tam, kad 1875. gadā Jeļena Blavatska ar vairākiem līdzdalībniekiem izveidoja Teozofijas biedrību. Blavatskas grāmatu "Slepenā doktrīna" uzskata par būtiskāko tekstu, kas cenšas aptvert agrīnos teozofijas principus.

Pasaulē mūsdienās pastāv vairāk kā 52 teozofijas organizācijas.

## Skatīt arī

* Antropozofija

## Atsauces
# Siu valodas

| Rietumu siu |
| --- |
| Ģeogrāfiskā izplatība |
Ziemeļamerikas vidusdaļa |
| Ģenētiskā klasifikācija |
Siu valodas* **Rietumu siu**
 |
| Atzari | * Apsaroku-hidatsu
* mandanu
* Misisipi (centrālās) ielejas
* Ohaio (dienvidaustrumu) ielejas
 |
|  |
|
Siu (rietumu) valodu izplatība pirms eiropiešu kolonizācijas. |

**Siu valodas** (angļu: *Siouan languages*) jeb **rietumu siu valodas** (*Western Siouan languages*) ir Ziemeļamerikas indiāņu valodu saime. Tā ir otra lielākā kontinenta pamatiedzīvotāju valodu saime aiz algonkinu valodām. Siu valodas ir radniecīgas kataubu jeb austrumu siu valodām, ar ko veido siu-kataubu valodu saimi.

Siu tautai pieder lakoti, dakoti un nakoti, taču kā valodu saime tā ir daudz plašāka un ietver arī hočunkus (vinebagus) un tiem valodas ziņā radniecīgos apsarokus. Valodu saimei piederošo cilšu zemes austrumu virzienā sniedzās līdz Virdžīnijai un dienvidu virzienā līdz Meksikas līcim.

Pirms tūkstošiem gadu siu migrēja no Ziemeļkarolīnas un Virdžīnijas uz Ohaio. Viena daļa devās tālāk lejup pa Ohaio upi uz Misisipi un Misūri, kamēr cita šķērsoja Ohaio un sasniedza Ilinoisu, Viskonsinu un Minesotu.

Minekondžu lakotu virsaitis Heĥáka Glešká (Plankumainais Ērglis), pazīstams arī kā Si Tĥaŋka (Lielā Pēda)
## Atzari

Siu valodu saimei pieder 18 valodas un virkne dialektu:

1. Misūri upes siu valodas (apsaroku-hīdatsu)

Apsaroku (krou, absaroki, latviski arī kā "vārnas"; 2000. gadā valodu prata ap 4350 cilvēku)
Hīdatsu (2000. gadā valodu prata 508 cilvēki)
2. Mandanu valoda (2009. gadā valodu prata 1 cilvēks)

3. Misisipi ielejas siu valodas (centrālo siu)

A. Dakoti (siu-asiniboini-stonī)
Siu valoda
santi — sisetoni (austrumdakoti)
janktoni-janktonaji (rietumdakoti, Ihą'kt'ųwą-Ihą'kt'ųwąna kopā ar austrumdakotiem 5400 dialekta pratēju 1990.g.).
lakhoti (tetoni, lakoti; 1997. gadā dialektu prata ap 6200 cilvēku)
Asinoboinu valoda (nakhóta, nakhóna; 1997. gadā valodu prata ap 250 cilvēku)
Stonī valoda (Albertas asiniboinu; 2001. gadā valodu prata ap 6200 cilvēku)
B. Čiveri-Vinebagi
Čiveru valoda (aiovi-otoe-misūri, aiovi-otoe; gandrīz izmirusi, 2006. gadā valodu prata mazāk nekā 40 cilvēku)
aiovu
otoe
misūru
Vinebagu valoda (hočunku, hočangaru; 2004. gadā valodu prata 11 cilvēki)
C. Dhegihu valodas
Omahu-ponku valoda
omahu (60 valodas pratēju, no kuriem 25 valodu pārvalda brīvi; visi vecāki par 60 gadiem)
ponku (daži daļēji valodas pratēji)
Kanzu-osedžu valoda
kanzu (†), (izzuda 1983. gadā)
osedžu (†), (izzuda 2005. gadā)
Kvapavu valoda (1990. gadā valodu prata 34 cilvēki)
4. Ohaio ielejas siu (dienvidaustrumu siu)

A. Virdžīnijas siu (tutelo) (†)
tutelu-saponi, monakanu (†), (daļēji saglabājās līdz aptuveni 1980. gadam)
monetonu (†)
B. Misisipi siu (ofo-biloksu) (†),
Biloksu valoda (†), (izzuda ap 1930. gadu)
ofo valoda (†), (izzuda ap 1920. gadu)
(†) — Izmirušās valodas

## Atsauces

## Ārējās saites

* The Siouan Languages Bibliography Arhivēts 2005. gada 8. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Sioun languages FAQ[novecojusi saite]
* Siouan languages mailing list archive
* Siouan family (Ethnologue)
* Comparative Siouan languages Swadesh vocabulary lists (from Wiktionary)
# Puertorikāņi[labot | labot pirmkodu]

Puertorikāņi
*Puertorriqueños*|  |
| Visi iedzīvotāji |
|
~9 miljoni |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
|  ASV (t.sk.  Puertoriko) (~5,8 miljoni ASV, no tiem ~3,2 miljoni Puertoriko) |
| Valodas |
|
spāņu, angļu |
| Reliģijas |
|
pārsvarā katoļticība, arī protestantisms |
| Radnieciskas etniskas grupas |
|
citi latīņamerikāņi, spāņi, afrikāņi, taini |
| Etnogrāfiskās grupas |
|
Borikua, Nuyoricans |
|  |

**Puertorikāņi** (spāņu: *Puertorriqueños*) ir Latīņamerikas tauta, tie dzīvo Puertoriko — ASV neaizstājami asociētajā teritorijā Karību jūras reģionā. Puertorikāņi ir daudzetniska tauta, kuras izcelsme saistāma ar spāņu, afrikāņu un tainu senčiem.

Saskaņā ar ASV likumdošanu visi Puertorikā dzimušie ir ASV pilsoņi kopš 1917. gada, kad stājās spēkā Džonsa akts.

## Vēsture

Pirms eiropiešu ierašanās Puertoriko salu apdzīvoja taini — aravaku grupas pamatiedzīvotāji. 1493. gadā salu atklāja Kristofors Kolumbs, un tā kļuva par Spānijas impērijas koloniju. Gadsimtiem ilga kolonizācija, piespiedu darbs un slimības būtiski samazināja tainu iedzīvotāju skaitu.

19. gadsimtā attīstījās puertorikāņu nacionālā identitāte. 1898. gadā pēc Spānijas–ASV kara Puertoriko nonāca ASV pārvaldē. Kopš tā laika salas iedzīvotāji veido unikālu kultūras identitāti, kas apvieno spāņu, Āfrikas, pamatiedzīvotāju un ASV ietekmes. Puertorikāņi, kas dzīvo ASV kontinentālajā daļā, īpaši Ņujorkā, tiek dēvēti arī par ņujorkrikāņiem.

## Identitāte un kultūra

Puertorikāņu kultūrā nozīmīgu lomu spēlē mūzika (piemēram, reggaetons, salsa, bomba), deja, virtuve un sporta veidi, īpaši beisbols un basketbols. Lai gan spāņu valoda ir galvenā valoda, ASV ietekmes dēļ plaši tiek lietota arī angļu valoda.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Puertorikāņi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Instrumentālis

**Instrumentālis** (latīņu: *casus instrumentalis*) ir locījums, kas parasti parāda, ka vārds, uz ko tas attiecas, ir instruments, ar kuru teikuma priekšmets veic kaut ko.

## Latviešu valodā

Latviešu valodā instrumentālis piemīt lietvārdiem, īpašības vārdiem, vietniekvārdiem, skaitļa vārdiem un atbild uz jautājumu *ar ko?*. Instrumentālis fonētiski ir saplūdis ar akuzatīvu vienskaitlī un datīvu daudzskaitlī. Tomēr vairākās izloksnēs instrumentālis tiek izrunāts ar atšķirīgu gala zilbes intonāciju, proti, instrumentālim raksturīga lauztā intonācija, bet akuzatīvam un datīvam - krītošā. Ir saglabājušās dažas arhaiskas formas, kas nav saplūdušas ar citiem locījumiem, piemēram, vietniekvārdi *manim, sevim, tevim* un tādi apstākļa vārdi kā "vietumis", "retumis", "vienis prātis". Lai gan instrumentālis tiek saistīts ar prievārdu "ar", tas tiek lietots arī bez tā, piemēram, "ar ziediem rotāts" vai "ziediem rotāts", "vīrs ar sirmu bārdu" vai "vīrs sirmu bārdu".

## Atsauces
# Kartogrāfija

**Kartogrāfija** ir zinātne un joma, kas pēta un izstrādā metodes Zemes virsmas attēlošanai ar abstraktiem simboliem. Karšu veidošanas tehnika ir pietiekami specifiska lai to varētu uzskatīt par atsevišķu nozari, kas pāraug zinātnē.

Lai varētu izveidot pēc iespējas plaši lietojamas kartes, kartogrāfiem jāapgūst kognitīvā psiholoģija un ergonomika, iegūstot izpratni par to, kādi simboli ataino informāciju pēc iespējas efektīvā veidā. Jāapgūst arī ģeodēzija un ļoti labā līmenī — matemātika. Pēdējais saistīts ar to, ka Zemei nav precīza lodveida forma un nevienmērīgās Zemes virsmas pēc iespējas precīzs atainojums divu dimensiju kartēs prasa augsta līmeņa matemātisko domāšanu.

Kartēs var parādīt jebkāda veida ģeogrāfisko informāciju. Pirmās kartes tika izgatavotas jau aptuveni pirms 8 tūkstošiem gadu. Tās zīmēja jau pirms rakstības izgudrošanas. Senākā zināmā karte ir atklāta senajā Turcijas pilsētā Čatalhejikā, kas veidota kā sienas gleznojums.

Līdz mūsdienām ir saglabājušās arī kartes no Mezopotāmijas un Senās Ēģiptes — uz papirusa.
Lielo ģeogrāfisko atklājumu laikā 15.—17. gadsimtā izgudroja jaunus navigācijas instrumentus — teleskopu, kompasu un sekstantu, kas ļāva daudz precīzāk noteikt atrašanās vietu un izveidot diezgan precīzas jaunatklāto teritoriju kartes. No šiem laikiem līdz mūsdienām ir saglabājušās aptuveni 1100 dažādas kartes.
# Džekijs Šrofs

| **Džekijs Šrofs *Jackie Shroff*
* जैकी श्रॉफ
 |
| --- |
| Džekijs Šrofs 2011. gadā |
| Dzimis |
1957. gada 1. februārī  Bombeja, Bombejas štats, Indija |
| Nodarbošanās |
kinoaktieris, kinoproducents, fotomodelis |
| Darbības gadi |
1982–pašlaik |
|

Apbalvojumi

|  |
| --- |
|  |
| *Filmfare* balva |
| * Labākais aktieris (1990)
* Labākais otrā plāna aktieris (1995)
* Labākais otrā plāna aktieris (1996)
 |

 |

**Džekijs Kakubhai Šrofs** (angļu: *Jackie Kakubhai Shroff*, hindi: जैकी श्रॉफ; dzimis 1957. gada 1. februārī) ir viens no ievērojamākajiem Indijas aktieriem, kurš kopš 1980. gadiem darbojas Bolivudas kino industrijā. Viņš ir piedalījies vairāk nekā 250 filmās, aptverot ne tikai hindu kino, bet arī vairākas citās reģionālās valodas — gudžaratu, marathu, tamilu, telugu, bengāļu, kannadu un pandžabu —, tādējādi kļūstot par daudzpusīgu un plaši atzītu aktieri visā Indijā. Viņa karjera sākās ar lomu filmā *Swami Dada* (1982), taču atpazīstamību ieguva ar lomu romantiskajā trillerī *Hero* (1983), kas 1980. un 1990. gadu Bolivudā nostiprināja viņa galvenā varoņa un tēla statusu. Starp viņa nozīmīgākajiem darbiem minamas lomas filmās *Karma* (1986), *Parinda* (1989), *Ram Lakhan* (1989), *Gardish* (1993) un *Devdas* (2002). Šrofs pazīstams ar spēju atveidot gan varoņus, gan raksturlomas, kā arī ar savu dabisko tēlojumu un vienkāršo, tautai tuvu tēlu.

Džekijs Šrofs tiek uzskatīts par vienu no Bolivudas ilgdzīvotājiem, kurš saglabājis aktualitāti arī 21. gadsimtā, piedaloties filmās, televīzijas šovos un straumēšanas platformu projektos. Viņš ir arī jaunās paaudzes aktiera Tigera Šrofa tēvs.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džekijs Šrofs.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)