Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Ebreju alfabēts[labot | labot pirmkodu]

**Ebreju alfabēts** (ivritā: אלפבית עברי, *Alephbet 'Ivri*) ir rakstības sistēma, kuru izmanto ivrita un citu ebreju valodu pierakstīšanai.

## Alfabēts

| Burts | Skait- ­liskā vēr- tība | Nosaukums | Transliterācija | Izruna (IPA) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Standarts | Aškenazi | Ivritā | Starptautiskā | Vienkāršotā | Izraēliešu | Aškenazu | Sefarīdu | Rekonstrukcija |
| Mišna | Bibl. |
| א |  | 1 | Alef | Alef | אָלֶף | ʾ | ' | [ ʔ, - ] | [ — ] | [ ʔ, - ] | [ ʔ, - ] | [ʔ ] |
| ב |  | 2 | Bet | Beis | בֵּית | b, ḇ | b, v | [ b, v ] | [b, v~v̥ ] | [ b, b~β~v ] | [ b, β ] | [ b ] |
| ג |  | 3 | Gimel | Gimel | גִימֶל | g, ḡ | g | [ ɡ ] | [ɡ~ɡ ̊] | [ ɡ, ɡ~ɣ ] | [ ɡ, ɣ ] | [ ɡ ] |
| ד |  | 4 | Dalet | Doles | דָלֶת | d, ḏ | d | [ d ] | [ d~d̥ ̊] | [ d̪~ð ] | [ d̪, ð ] | [ d ̪] |
| ה |  | 5 | He | Hei | הֵא | h, Ḏ | h | [ h~ʔ, - ] | [ h, — ] | [ h, — ] | [ h, — ] | [ h ] |
| ו |  | 6 | Vav | Vov | וָו | w | w | [ v ] | [ v~v̥ ] | [ v ] | [ w ] | [ w ] |
| ז |  | 7 | Zain | Zain | זַיִן | z | z | [ z ] | [ z~z̥ ] | [ z ] | [ z ] | [ dz ] |
| ח |  | 8 | Het | Xes | חֵית | ḥ | h`, x | [ χ~ħ ] | [ x ] | [ ħ ] | [ ħ, x ] | [ ħ, x ] |
| ט |  | 9 | Tet | Tes | טֵית | ṭ | t` | [ t ] | [ t ] | [ t̪ ] | [ t̪ˁ ] | [ t̪ʼ ] |
| י |  | 10 | Jod | Jud | יוֹד | y | y | [ j ] | [ j ] | [ j ] | [ j ] | [ j ] |
| ‭כ | ך | 20 | Kaf (haf) | Kof (hof) | כָּף | k, ḵ | k, kh | [ k, χ ] | [ k, x ] | [ k, x ] | [ k, x ] | [ k ] |
| ל |  | 30 | Lamed | Lomed | לָמֶד | l | l | [ l ] | [ l~ɫ ] | [ l ] | [ l ] | [ l ] |
| ‭מ | ם | 40 | Mem | Mem | מֵם | m | m | [ m ] | [ m ] | [ m ] | [ m ] | [ m ] |
| ‭נ | ן | 50 | Nun | Nun | נוּן | n | n | [ n ] | [ n ] | [ n̪ ] | [ n̪ ] | [ n̪ ] |
| ס |  | 60 | Sameh | Someh | סָמֶך | s | s | [ s ] | [ s ] | [ s ] | [ s ] | [ ts ] |
| ע |  | 70 | Ajin | Ajin | עַיִן | ` | ` | [ ʔ ~ ʕ, – ] | [ — ] | [ ʕ, ŋ, – ] | [ ʕ, ɣ ] | [ ʕ, ɣ ] |
| ‭פ | ף | 80 | Pe (fe) | Pei (fei) | פֵּא | p, ph | p, ph | [ p, f ] | [ p, f ] | [ p, f ] | [ p, ɸ ] | [ p ] |
| ‭צ | ץ | 90 | Cadi | Codi, codik | צָדִי | ṣ | s` | [ ʦ ] | [ ʦ ] | [ ʦ ] | [ sˁ ] | [ʦʼ, ʧʼ, t͡ɬʼ] |
| ק |  | 100 | Kof | Kuf | קוֹף | k | k | [ k ] | [ k ] | [ k ] | [ q ] | [ kʼ ] |
| ר |  | 200 | Reš | Reiš | רֵיש | r | r | [ ʁ ] | [ ʀ ] | [ r~ɾ ] | [ ɾ ] | [ ɾ ] |
| ש |  | 300 | Šin (sin) | Šin (sin) | שִין | š, ś | sh, lh | [ ʃ, s ] | [ ʃ, s ] | [ ʃ, s ] | [ ʃ, ɬ ] | [ ʧ, t͡ɬ, s ] |
| ת |  | 400 | Tav | Tov (sov) | תָו | t, ṯ | t, th | [ t ] | [ t ] | [ t̪, θ ] | [ t̪, θ ] | [ t̪ ] |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ebreju alfabēts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Starptautiskā fonētiskā asociācija

**Starptautiskā fonētiskā asociācija** (angļu:*International Phonetic Association*, IPA: [ði ɪntəˈnæʃənəl fəˈnɛtɪk əsoʊsiˈeɪʃn] (*IPA*), franču: *L'Association Phonétique Internationale* (*API*)) ir organizācija, kas veicina fonētikas zinātniskos pētījumus un dažādus šīs zinātnes praktiskos pielietojumus. Asociācijas lielākais ieguldījums zinātniskajā sabiedrībā ir Starptautiskais fonētiskais alfabēts - visu valodu fonētiskā attēlojuma pieraksta standarts. Abreviatūra IPA tiek lietota gan asociācijai, gan alfabētam. Asociācija publicē "Starptautiskās fonētiskās asociācijas žurnālu" (*Journal of the International Phonetic Association*).

## Vēsture

1886. gadā neliela grupa franču un britu valodu pasniedzēju franču lingvista Pola Pasī (*Paul Passy*) vadībā nodibināja biedrību, kuras mērķis bija veicināt fonētiskā pieraksta lietošanu skolās, lai palīdzētu bērniem apgūt reālistisku svešvalodu izrunu, kā arī palīdzētu jaunāko bērnu lasītapmācībā. Šī grupa pati sevi sauca par *Fonētikas skolotāju asociāciju* (*Dhi Fonètik Tîtcerz' Asóciécon*). 1889. gada janvārī asociācijas nosaukums tika mainīts uz *Dzīvo valodu profesoru fonētikas asociācija* (*L'Association Phonétique des Professeurs de Langues Vivantes*), bet 1897. gadā - Starptautiskā fonētiskā asociācija (*L'Association Phonétique Internationale*).

Asociācijas lielākā ietekme pasniedzēju aprindās un kuplākais dalībnieku sastāvs bija ap 1914. gadu, kad tās sastāvā bija 1751 biedrs no 40 valstīm. Pirmais pasaules karš un tā sekas stipri iedragāja asociācijas aktivitātes un žurnāls atjaunoja regulāras publikācijas tikai 1922. gadā.

## Alfabēta izveide

Grupas sākotnējais mērķis bija izveidot tādu fonētisko simbolu kopumu, kas derētu dažādām izrunām. Respektīvi, lai katrai valodai būtu alfabēts, kurš detaļās atbalstītu šīs valodas skaņas. Vēlāk tika izlemts, ka tam jābūt universālam alfabētam, kur katram simbolam atbilstu viena skaņa dažādās valodās. Alfabēta izveide raiti progresēja līdz 20. gadsimtam. Kopš tā laika ir veikti vairāki alfabēta grozījumi, ko noteica fonētikas zinātnes attīstība.

## Eksaminācijas

Asociācija kopš 1908. gada rīko eksāmenus fonētikā, piešķirot *Kompetences sertifikātu* (*Certificates of Proficiency*) angļu, franču un vācu valodas fonētikā.

## Ārējās saites

* Asociācijas oficiālā mājaslapa (angliski)

## Bibliogrāfija

* International Phonetic Association. (1999). *Handbook of the International Phonetic Association: A guide to the use of the International Phonetic Alphabet*. Cambridge: Cambridge University Press.
# Utarakhanda

|  |
| --- |
| **Utarakhanda** |
| **उत्तराखण्डम् उत्तराखण्ड** |
| —  **Indijas štats**  —  |
|  |
| Utarakhandas atrašanās vieta Indijā |
| Pārvaldes centrs
  | Dehrādūna
 |
| Oficiālā valoda
  | hindi, sanskrits
 |
| Valsts
 |  Indija |
| Izveidots | 2000. gada 9. novembrī |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 53 483 km² |
| **Iedzīvotāji** (2025. gadā) |
|  - Kopā | 11 913 000 |
|  - Blīvums | 222,7/km² |
| Laika josla | Indijas laiks (UTC+5:30)
  |
| ISO 3166-2 | IN-UT |
| **Mājaslapa:** uk.gov.in |
|  **Utarakhanda Vikikrātuvē** |

**Utarakhanda** (sanskritā: उत्तराखण्डम्, hindi: उत्तराखण्ड, izrunā: /ʊttʌrɑːkʰʌɳɖ/ — ‘Ziemeļu zeme’), pirms 2007. gada zināma kā **Utarančala**, ir viens no Indijas štatiem. Atrodas Indijas ziemeļos, robežojas ar trijiem Indijas štatiem — Himāčalu Pradēšu, Harjānu un Utarpradēšu —, un ar divām valstīm — Ķīnu un Nepālu. Utarakhandas platība ir 53 483 km². Administratīvais centrs ir Dehrādūna, kas ir arī lielākā štata pilsēta. Utarakhandā 2025. gadā dzīvoja 11,9 miljons iedzīvotāju. Štats administratīvi sīkāk dalās 13 apgabalos.

Štatu izveidoja 2000. gada 9. novembrī.

## Vēsture

Līdz Indijas neatkarības iegūšanai tā veidoja Britu Indijas Apvienoto provinču ziemeļu daļu, pēc tam tā ieguva Utarpradēšas nosaukumu.
Kad 2000. gadā no Utarpradēšas atdalīja tās ziemeļrietumu daļu, to nosauca par Utarančalu ("Ziemeļu apvidu"), bet 2007. gadā pārdēvēja par Utarakhandu.

* Utarakhandas atdalīšana no Utarpradēšas 2000. gadā.

## Ģeogrāfija

Utarakhandā iestiepjas Himalaji. 93% no štata teritorijas veido kalni. Augstākā virsotne štatā ir Nanda Devi (7816 m), kas ir arī Indijas augstākā virsotne. Štata dienvidos plešas Indas—Gangas līdzenums. Himalaju kalnos atrodas Gangas un Jamunas izteka.

## Iedzīvotāji

Pēc 2011. gada tautskaites datiem tolaik štatā dzīvoja 10,09 miljoni iedzīvotāju. Apdzīvotības blīvums ir 189 cilvēki uz km². Kalnainā reljefa dēļ Utarakhandas ziemeļu daļa, kur ir Himalaji, ir maz apdzīvota, bet dienvidos, kur atrodas Indas—Gangas līdzenums, blīvums sasniedz 800 cilvēkus uz km². Aptuveni 70% iedzīvotāj dzīvo laukos.

### Lielākās pilsētas

Lielākās štata pilsētas ir:

|  | Pilsēta | Iedzīvotāju skaits |
| --- | --- | --- |
| 1. | Dehrādūna | 706 124 |
| 2. | Haridvāra | 310 796 |
| 3. | Rūrkī | 238 422 |
| 4. | Haldvāni-Kāthgodāma | 232 095 |
| 5. | Rudrapūra | 154 554 |
| 6. | Kašipūra | 121 623 |
| 7. | Rišīkeša | 102 469 |
| Avots: *Census of India 2011.* (PDF; 154 kB) |

### Reliģijas

Izplatītākā reliģija ir hinduisms (83,0%).

| Reliģijas Utarakhandas štatā (2011) |
| --- |
|  |  |  |
| hinduisms |    | 83.0% |
| islāms |    | 13.9% |
| sikhisms |    | 2.3% |
| cita |    | 0.8% |

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Utarakhanda.
* «Uttarakhand» (angļu). Encyclopedia Britannica.
# Unciāļu raksts[labot | labot pirmkodu]

Unciāļu rakstā pārrakstītā 9. gadsimta Ķeltu grāmata
**Unciāļu raksts** ir majuskuļu (versāļu) raksta veids, kam raksturīgas proporcionālas noapaļotas burtu formas. Plaši lietots no 4. līdz 8. gadsimta latīņu un grieķu alfabētu manuskriptiem. Mūsdienās unciāļu rakstu izmanto koptu rakstībā.

## Vēsture

Unciāļu raksta izcelsme un pēcteči
Tiek uzskatīts, ka unciāļu raksts attīstījās no latīņu rustikas majuskuļu kaligrāfiskā raksta, kas no 1. līdz 9. gadsimtam tika izmantots sekulāriem tekstiem. Agrīnās unciāļu formas raksturo plati viena spalvas vilciena burti, izmantojot vienkāršas apaļas formas. Šādai raksta tehnikai ļāva rasties jaunie gludākie pergamenta un velīna materiāli, pretstatā iepriekš lietotajiem stūrainajiem, ar vairākām līnijām zīmētajiem burtiem, kas ir vairāk piemēroti raupjākām virsmām, piemēram, papirusam.

Vecākajos unciāļu piemēros, piemēram, 1. gadsimta beigu un 2. gadsimta sākuma *De bellis macedonicis*, visi burti ir atdalīti viens no otra, un atstarpes starp vārdiem parasti netiek izmantotas. Vārdu atdalīšana ar atstarpēm ir raksturīga vēlākam unciāļu lietojumam.

Rakstam attīstoties gadsimtu gaitā, burti kļuva sarežģītāki. Ap mūsu ēras 600. gadu manuskriptos sāka parādīties pamatlīniju sabiezinājumi un izcēlumi. Pakāpeniski parādījās burtu virslīnijas un zemlīnijas elementi un ap 800. gadu unciāļu majuskuļu raksts transformējās par minuskuļu rakstu. Ir saglabājušies vairāk nekā 500 unciāļu manuskriptu — lielākais rokrakstu skaits pirms Karolingu renesanses. Unciāļu raksts Bībeles kopijām ārpus Īrijas tika lietots līdz 10. gadsimtam. Unciāļu insulārais raksta variants līdz pat 20. gadsimta vidum bija standarta rakstība īru valodas rakstīšanai.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Unciāļu raksts.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Pavēles izteiksme[labot | labot pirmkodu]

**Pavēles izteiksme** jeb **imperatīvs** (latīņu: *(modus) imperativus*, cēlies no *imperare* — ‘pavēlēt’) latviešu valodā ir viena no piecām darbības vārda izteiksmēm un viena no četrām neīstenības izteiksmēm.Darbības vārds pavēles izteiksmē izsaka pavēli, lūgumu, aicinājumu, pamudinājumu, aizliegumu veikt kādu darbību.

Pavēles izteiksmei nav gramatisko laiku formu, darbības vārds mainās tikai skaitlī un tiek iedalīti pēc personas kategorijas.

## Veidošana

Darbības vārds pavēles izteiksmē sakrīt ar īstenības izteiksmes tagadnes un nākotnes formām. Izņēmums ir daudzskaitļa otrās personas forma, kas tiek veidota no īstenības izteiksmes vienkāršās tagadnes otrās personas celma, kam pievienota galotne *-iet*, *-ieties* (piemēram, sē**d**i → sē**d**iet, nevis sē**ž**iet).

Jāievēro, ka otrās konjugācijas darbības vārdiem tiek izmantots nesaīsināts tagadnes celms pavēles izteiksmes daudzskaitļa otrās personas formas veidošanā. Tāpat jāievēro, ka daudzskaitļa otrās personas galotnes priekšā esošais līdzskanis sakrīt ar līdzskani, kas ir vienskaitļa otrās personas saknes beigās. Parasti trešajā personā tiek lietota partikula *lai* pirms pavēles izteiksmes darbības vārda.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pavēles izteiksme
# Nornes valoda[labot | labot pirmkodu]

| Nornes valoda   |
| --- |
| Skandināvu īpašumi Skotijas salās 12. gadsimtā: |  |
| Valodu lieto: | Skotija |
| Valodas izmiršana: | ap 18. gadsimtu |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Ģermāņu   Ziemeļģermāņu    **Nornes valoda**  |
| Rakstība: | Rūnu raksts, vēlāk latīņu raksts |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | *nav* |
| ISO 639-2: |  |
| ISO 639-3: | — |
|

**Nornes valoda** (angļu: *Norn*) ir izmirusi ziemeļģermāņu valoda, kuru viduslaikos lietoja Skotijas ziemeļos, galvenokārt Orkneju un Šetlendas salās, kā arī daļēji Kaitas reģionā.

Nornes valoda attīstījās no senskandināvu valodas no mūsdienu Norvēģijas izceļojušo vikingu apmetnēs. Tā bija cieši radniecīga norvēģu un islandiešu valodām, taču laika gaitā Nornes valodā parādījās arī vietējo ķeltu un skotu valodu iezīmes.

Valoda pakāpeniski izzuda, sākot no vēlīnajiem viduslaikiem, kad to aizstāja skotu valoda un vēlāk angļu valoda. Tiek uzskatīts, ka Nornes valoda pilnībā izzuda ap 18.–19. gadsimtu, lai gan atsevišķi vārdi, vietvārdi un folkloras elementi ir saglabājušies līdz mūsdienām.

Nornes valoda ir zināma galvenokārt no fragmentāriem rakstītiem avotiem, vietvārdiem, personvārdiem un tautasdziesmām, tādēļ tās rekonstruēšanas iespējas ir ierobežotas.

## Ārējās saites
# Galēji labēja politika

Fašistiskās Itālijas diktators Benito Musolīni (pa kreisi) un Trešā reiha diktators Ādolfs Hitlers (pa labi)
**Galēji labējā politika** jeb **labējais ekstrēmisms** ir labējās politikas galējā izpausme, kam ir raksturīgs ultrakonservatīvisms, autoritārisms, ultranacionālisms un natīvisms.

Vēsturiski jēdziens lietots fašisma un nacisma ideoloģijas apzīmēšanai, bet mūsdienās par galēji labēju politiku bieži uzskata visu, kas ietver neofašismu, neonacismu, trešo pozīciju, alternatīvi labējos, rasu pārākumu un citas ideoloģijas, kam raksturīgi ultranacionālistiski, šovinistiski, ksenofobiski, rasistiski un/vai reakcionāri uzskati.

## Skatīt arī

* Labēja politika
# Daily Mirror

Daily Mirror|  |
| --- |
| Tips |
laikraksts |
| Īpašnieks | *Reach plc* |
| Redaktors |
Karolīna Vaterstone |
| Dibināts |
1903. gada 2. novembrī |
| Politiskā saistība |
Leiboristu partija |
| Redakcija |  *One Canada Square*, Londona, Apvienotā Karaliste |
| Kopējais metiens |
185 252 |
| OCLC |
223228477 |
| Tīmekļa vietne | mirror.co.uk |

Daily Mirror ir Apvienotās Karalistes nacionālais dienas laikraksts. Tas dibināts 1903. gadā un pieder mātes uzņēmumam *Reach plc*. No 1985. gada līdz 1987. gadam un no 1997. gada līdz 2002. gadam laikraksta nosaukums bija vienkārši The Mirror. Tā vidējā dienas drukas tirāža 2016. gada decembrī bija 716 923 eksemplāri, nākamajā gadā samazinoties līdz 587 803. Svētdienās tabloīdu aizvieto laikraksts *Sunday Mirror*. Atšķirībā no citiem lielākajiem britu tabloīdiem, piemēram, *The Sun* un *Daily Mail*, *Mirror* nav atsevišķa skotu izdevuma; šo funkciju veic *Daily Record* un *Sunday Mail*, kas pārpublicē ar Skotiju saistītus stāstus no *Mirror*.

Sākotnēji laikraksts bija paredzēts vidusšķiras lasītājiem, bet pēc 1934. gada, lai sasniegtu lielāku auditoriju, to pārveidoja par strādnieku šķiras laikrakstu. To nodibināja Alfrēds Hārmsvorts, kurš 1913. gadā to pārdeva savam brālim Haroldam Hārmsvortam (no 1914. gada lords Rotrmers). 1963. gadā Hārmsvortu ģimenes mediju interešu pārstrukturēšana noveda pie tā, ka *Mirror* kļuva par *International Publishing Corporation* daļu. Sešdesmito gadu vidū ikdienas pārdošanas apjomi pārsniedza 5 miljonus eksemplāru, un kopš tā laika to nav spējis atkārtot neviens cits britu ikdienas (kas neiznāk svētdienās) laikraksts. No 1984. līdz 1991. gadam *Mirror* piederēja Robertam Maksvelam. Laikraksts pēc Maksvela nāves piedzīvoja ilgstošu krīzes periodu, pirms 1999. gadā apvienojās ar reģionālo laikrakstu grupu *Trinity*, izveidojot *Trinity Mirror*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Daily Mirror.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# DeepMind

| DeepMind |
| --- |
|  |
| Dibinātājs |
Demiss Hassabiss, Šeins Leggs, Mustafa Sulejmans |
| Galvenais birojs | Londona,  Apvienotā Karaliste |
| Tīmekļa vietne |
 |

DeepMind ir tehnoloģiju uzņēmums, kas specializējas mākslīgā intelekta (MI) un mašīnmācīšanās izpētē un attīstībā. Tā mērķis ir radīt MI tehnoloģijas, kas spēj risināt sarežģītas problēmas un uzlabot cilvēces dzīvi. *DeepMind* fokusējas uz daudzpusīgu AI sistēmu izveidi, kuras var piemērot dažādām nozarēm — no veselības aprūpes līdz zinātniskai pētniecībai un spēļu stratēģijām.

Uzņēmumu 2010. gadā dibināja Demiss Hassabiss, Šeins Leggs un Mustafa Sulejmans, 2014. gadā to iegādājās *Google*, uzņēmumam kļūstot par *Alphabet Inc.* grupas daļu.

2020. gadā *DeepMind* ar *AlphaFold* panāca ievērojamus panākumus olbaltumvielu locīšanas problēmā. 2022. gada jūlijā tika paziņots, ka *AlphaFold* datubāzē tiks publicēti vairāk nekā 200 miljoni prognozēto olbaltumvielu struktūru, kas pārstāv praktiski visus zināmos olbaltumvielas. 2022. gada jūlijā tika paziņots, ka *AlphaFold* datubāzē tiks publicēti vairāk nekā 200 miljoni prognozēto olbaltumvielu struktūru, kas pārstāv praktiski visus zināmos olbaltumvielas. *AlphaFold* datubāzes prognozes sasniedza jaunākos rezultātus olbaltumvielu locīšanas algoritmu salīdzinošajos testos, lai gan katra atsevišķa prognoze joprojām prasa apstiprinājumu ar eksperimentāliem testiem. *AlphaFold3* tika publicēts 2024. gada maijā, veicot strukturālus paredzējumus olbaltumvielu mijiedarbībai ar dažādām molekulām. Tas sasniedza jaunus standartus dažādos etalonmērījumos, paaugstinot jaunāko sasniegumu precizitāti no 28 un 52% līdz 65 un 76%.

## Vēsture

Uzņēmumu 2010. gada novembrī dibināja Demis Hassabis, Šeins Leggs un Mustafa Suleimans. Hassabis un Leggs pirmo reizi satikās *Gatsby* skaitļošanas neirozinātnes nodaļā Londonas Universitātes koledžā (UCL).

Demis Hassabis ir teicis, ka jaunuzņēmums sāka strādāt pie mākslīgā intelekta tehnoloģijas, mācot to spēlēt vecas septiņdesmito un astoņdesmito gadu spēles, kas ir salīdzinoši primitīvas, salīdzinot ar mūsdienās pieejamajām. Dažas no šīm spēlēm bija *Breakout*, *Pong* un *Space Invaders*. Mākslīgais intelekts tika iepazīstināts ar vienu spēli vienlaikus, iepriekš nepārzinot tās noteikumus. Pēc tam, kad mākslīgais intelekts kādu laiku bija veltījis spēles apguvei, viņš beidzot kļuva par tās ekspertu. “Kognitīvie procesi, kurus iziet AI, esot ļoti līdzīgi tiem, ko cilvēks, kurš nekad nav redzējis šo spēli, izmantotu, lai to saprastu un mēģinātu apgūt.” Izstrādes dibinātāju mērķis ir radīt vispārējas nozīmes AI, kas var būt noderīgs un efektīvs gandrīz jebkurā lietā.

Pētnieki izmantoja *MuZero*, lai atrisinātu reālu problēmu, kas saistīta ar video saspiešanu ar noteiktu bitu skaitu, ņemot vērā interneta datplūsmu tādās vietnēs kā *YouTube*, *Twitch* un *Google Meet*. *MuZero* mērķis ir optimāli saspiest videoklipu tā, lai, samazinot datu apjomu, tiktu saglabāta videoklipa kvalitāte. Galīgais rezultāts, izmantojot *MuZero*, bija vidēji par 6,28 % samazināts bitrate.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: DeepMind.
# Google tulkotājs

| *Google* tulkotājs |
| --- |
|  |
|  |
| Pamatinformācija |
| Lapas veids | Mašīntulkošana |
| Īpašnieks | *Google* |
| Darbību uzsāka | 2007. gadā |
| Valodas | Daudzvalodu |
| Komerciāla | Jā |
| Reģistrācija | Nē |
| Mājaslapa | translate.google.lv |

Google* tulkotājs** (angļu: *Google Translate*) ir *Google* piedāvāts uz statistikas bāzēts daudzvalodu bezmaksas mašīntulkošanas tīmekļa pakalpojums. To var izmantot teksta fragmentu, dokumentu vai tīmekļa lapu tulkošanai citā valodā.

Pakalpojums parādījās 2007. gadā. Pirms tam *Google* izmantoja uz *SYSTRAN* balstītu tulkošanas mehānismu, ko izmanto citi tulkošanas pakalpojumi kā *Babel Fish*, *AOL* un *Yahoo*.

## Atsauces
# Rigvēda

19. gadsimta sākumā pierakstītais Rigvēdas teksts. Pirmā rinda (RV 1.1.1a): "Agni (uguni) pielūdzu Dieva (meistara) priekšā, dievišķo, taisno kareivi" (अग्निमीळे पुरोहितं यज्ञस्य देवमृत्विजम् । होतारं रत्नधातमम् *agniṃ iḷe puraḥ-hitaṃ yajñasya devaṃ ṛtvijaṃ*).
Ausmas dieva Savitra statuja. Savitrs pieminēts 170 vietās Rigvēdā (Rādžastānā, *Padam Nath* templī.)
**Rigvēda** (sanskritā: ऋग्वेद *ŗgveda*, saliktenis no *ŗc* "slava, vārsma" un *veda* "gudrība") ir sens indiešu svēto dziedājumu krājums, pārsvarā lūgšanas un himnas sanskrita valodā. Rigvēda ir viens no četriem vēdu (atklāsmju) krājumiem hinduistu kanonā. Četri kanoniskie krājumi Indijā apzīmēti ar vārdu "šruti" (sanskritā:  श्रुति).

## Raksturojums

Apgalvots, ka Rigvēda ir ap 3200 gadu sens vārsmu krājums, kas ir visu vēdu pamatā, un ir viens no vissenākajiem tekstiem kādā no indoeiropiešu valodām. Filoloģiskas liecības rādot, ka Rigvēda sacerēta Indijas subkontinenta ziemeļrietumos Indas ielejas civilizācijas "vēdiskajā laikmetā." Rigvēdā esot spēcīgas valodnieciskas un kultūras līdzības ar seno irāņu valodu, kā arī ar zoroastra Avestu. Tās savukārt esot cēlušās no indoirāņu valodas, ko pētnieki reizēm saista ar bronzas laikmeta Andronovas kultūru.

Rigvēda sastāv no 1017 galvenajām un 11 papildu himnām un ir sadalītas nodaļās - mandalās.
Rigvēda ietver vairākus mitoloģiskus stāstus par pasaules radīšanu, dievību slavinājumus, kā arī senas lūģsanas par dzīvi un labklājību. Rigvēdas panti joprojām tiek skaitīti hinduistu rituālos. Indijā bieži skaitītā saules mantra ir no Rigvēdas 35. himnas:

आ कृष्णेन् रजसा वर्तमानो निवेशयन्न अमृतं मर्त्यं च ।
हिरण्ययेन सविता रथेना देवो याति भुवनानि पश्यन ॥

"Virzoties pa tumšo debess jumi un mierinot mūžīgos un mirstīgos,

tuvojas zelta kaujas ratos dievs Savitrs un pārrauga katru radību."

Rigvēdā atrodams arī vārds *Namas-krita*, no kura cēlies pazīstamais hinduistu sveiciens *Namaste*.

Rigvēda cēlusies Indijas subkontinenta ziemeļrietumos. Attēlā ir daži rakstos pieminētie upju nosaukumi
## Dievības

Šķiet ievērojamākās himnas veltītas visvairāk Rigvēdā pieminētām dievībām Indrai un Agni, kā arī dievišķam dzērienam somai. Pie vissenākajām himnām Rigvēdā pieskaitāmas himnas Djausam - debesu tēvam, Aditi - apkārtesošā telpas dievietei, Varunam - sākotnēji debesu pārzinim (vēlāk šajā statusā viņu nomaina pērkona dievība Indra), bet vēlāk pirmatnējo ūdeņu aizbildnim. Vispoētiskākās himnas veltītas Ušai - rītausmas dievībai.

Vēdiskajā laikmetā saullēkta saules dievs esot saukts Savitrs, bet dienas laikā saules dievs bijis Sūrja. Savitrs esot slavēts vienpadsmit Rigvēdas himnās un esot pieminēts kopumā 170 reizes. Rigvēdā arī piemin Aditjas, kas arī saukti Asuras dievi (*Mitra–Varuna*).

Pirmais Rigvēdas tulkojums kādā rietumu valodā (latīņu) izdots 1830. gadā Londonā. (*Friedrich August Rosen, Rigvedae specimen, London 1830*).

## Ārējās saites

* EU Vēsture - Vēdas
* Rigvēdas tulkojums (angliski)

## Atsauces