# Reformētie baptisti

Žans Kalvins (1509-1564) aizsāka kalvinisma kustību.
**Reformētie baptisti** (dēvēti arī par **kalvinistiskiem baptistiem**) ir baptisti, kuri pieņem reformēto izpratni par pestīšanu. Reformēto baptistu nosaukums radies 20. gadsimta otrajā pusē, lai apzīmētu baptistus, kuri saglabāja baptistu izpratni par draudzi un pieņēma reformēto biblisko teoloģiju, piemēram, derību teoloģiju. Kalvinistiskie baptisti pieņem reformētās teoloģijas mācības, sākot ar pieciem kalvinisma punktiem, līdz baptistu derību teoloģijai. Reformētie baptisti noraida reformēto mācību par bērnu kristību, tā vietā pieņemot baptistu mācību par ticīgo pagremdi. Pirmā kalvinistiskā baptistu baznīca tika dibināta 1630. gadu beigās. Reformētie baptisti atšķiras no vispārējiem baptistiem, kuru izpratne par glābšanu ir arminiska.

Reformētie baptisti ir izveidojuši divas galvenās ticības apliecības, kas apkopo viņu uzskatus: pirmā Londonas ticības apliecība (1644) un otrā Londonas ticības apliecība (1689). Bendžamins Kīčs, Džons Gils un Čārlzs Sperdžens bija daži no ievērojamākajiem kalvinistisko baptistu teologiem Anglijā.

## Vēsture

Pirmās baptistu kristības Anglijā notika 1600. gadu sākumā. Reformēto baptistu kustības aizsākumi meklējami Anglijā 1630. gadu sākumā, kad angļu puritāņu-separātistu kustība sāka veidoties kā atsevišķa kristīgā kopiena. 1644. gadā septiņas baptistu draudzes izdeva pirmo Londonas ticības apliecību. Vēlāk, 1689. gadā tika izdota otrā Londonas ticības apliecība. Šī ticības apliecība nav uzskatāma par pilnīgu vai nekļūdīgu, bet gan par kopsavilkumu par šīs kustības uzskatiem. Kalvinistiskie baptisti cenšas balstīt visu savu mācību tiešā veidā uz Bībeli, kuru viņi uzskata par vienīgo patieso autoritāti visos ticības un dzīves jautājumos.

Starp dažiem kalvinistiem un reformātiem valda uzskats, ko sauc par hiperkalvinismu - mācību, ka Evaņģēlija aicinājums ir paredzēts tikai izredzētajiem. Tomēr šis ir mazākuma viedoklis un to noraida lielākā daļa reformēto baptistu. Lielākā daļa no reformētajiem baptistiem, savukārt uzskata, ka Evaņģēlija aicinājums atgriezties no grēkiem un ticēt ir attiecināms uz visiem cilvēkiem. Pārliecība par izredzētību nekādā veidā neierobežo Evaņģēlija sludināšanu visai radībai.

17. gadsimta sākumā Anglijā izveidojās divi baptistu novirzieni - vispārējie baptisti un specifiskie baptisti. Vispārējie baptisti tika tā saukti, jo viņi pieņēma mācību par vispārējo izpirkšanu. Vispārējā izpirkšana māca, ka Kristus nomira par pilnībā visiem cilvēkiem, arī tiem, kuri netic. Šis uzskats tiek piedēvēts arminismam. Vispārējo baptistu agrīnie vadītāji bija Džons Smits un Tomass Helvijs.

Specifiskie baptisti tika tā saukti, jo viņi pieņēma mācību par specifisko jeb ierobežoto izpirkšanu. Viņu skatījums uz izpirkšanu ir tāds, ka Kristus nomira, lai glābtu konkrētus cilvēkus. Šis uzskats tiek piedēvēts kalvinismam. Specifisko baptistu agrīnie vadītāji bija Bendžamins Kīčs, Hanserds Knolijs, Viljams Kifins un Aizaks Bakuss.

## Mācība

Reformēto baptistu draudzes pieturas pie Londonas baptistu ticības apliecības, tomēr ne visas draudzes piekrīt visiem tās punktiem. Par galveno draudzes autoritāti visos ticības un dzīves jautājumos tiek uzskatīta Bībele (Sola Scriptura). Bībele tiek pieņemta kā vienīgais, nekļūdīgais un pietiekamais avots visās mācībās.

Reformēto baptistu draudzes pieņem kalvinismu un tā piecus punktus (sauktas arī par žēlastības mācībām):

1. **Pilnīga samaitātība** – cilvēks pēc Ādama grēkā krišanas ir pilnībā samaitāts garīgi, morāli un fiziski, tādā veidā, ka viņš nespēj patiesi vēlēties un darīt labu, lai tiktu glābts.

2. **Beznosacījuma izredzēšana** – Dievs, pirms pasaules radīšanas, ir izredzējis noteiktus cilvēkus glābšanai pēc savas gribas un mūžīgā nodoma, nebalstot savu lēmumu uz cilvēka gribu vai rīcību.

3. **Ierobežotā izpirkšana** – Kristus nomira par izredzētajiem, nevis par visiem pasaules cilvēkiem. Tikai izredzētie ir atpirkti, iedarbīgi aicināti, attaisnoti, adoptēti, darīti svēti un glābti.

4. **Neatvairāmā žēlastība** – Tos, kurus Dievs ir izredzējis dzīvībai, Viņš, sevis noteiktā laikā iedarbīgi un neatvairāmi aicina pie Sevis. Viņš dāvā tiem ticības un atgriešanās dāvanu, lai tie labprātīgi un nepiespiesti spētu ticēt Evaņģēlijam un taptu izglābti.

5. **Svēto izturība** - Tie, kurus Dievs izglābj, Viņš arī uztur un neļauj tiem pilnībā un galēji atkrist no ticības. Krītot grēkā, Dievs tiem dāvā atgriešanās žēlastību un viņi tiek pasargāti caur ticību Kristū Jēzū.

## Derību teoloģija

Reformētie baptisti pieņem derību teoloģiju. Derību teoloģija kopš Reformācijas laika ir bijis dominējošais skatījums protestantismā, un tā ir sistēma, kuru īpaši atbalsta tie, kas pieturas pie reformētās jeb kalvinistiskās teoloģijas. Tā māca, ka Dievs ar cilvēkiem ir noslēdzis derības, un šīs derības ir pamats Dieva attiecībām ar cilvēkiem. Derību teoloģija definē divas galvenās derības: darbu derību un žēlastības derību. Dažkārt tiek minēta arī trešā – pestīšanas derība. Derību teoloģija māca, ka visa Bībele ir viens vienots stāsts par Dieva pestīšanas darbu, kurā Dievs vienmēr glābj cilvēkus no žēlastības, caur ticību, Kristus dēļ.

## Regulatīvais pielūgsmes princips

Regulatīvais pielūgsmes princips māca, ka draudzes kopīgajā pielūgsmē drīkst darīt tikai to, ko Dievs ir pavēlējis vai skaidri pamatojis Svētajos Rakstos. Tas nozīmē, ka baznīcā nedrīkst ieviest pielūgsmes formas, rituālus vai prakses, kurām nav bibliska pamatojuma. Reformatori, īpaši Žans Kalvins, uzsvēra, ka Dievs pats nosaka, kā Viņu pielūgt. Tāpēc dievkalpojumā nedrīkst pievienot cilvēku izdomātas tradīcijas vai ceremonijas.

Saskaņā ar šo principu galvenie kopīgās pielūgsmes elementi ir Svēto Rakstu lasīšana un sludināšana, dziedāšana, lūgšanas, kristības un Svētais Vakarēdiens.

## Piecas solas

Reformēto baptistu mācības pamatā ir Reformācijas piecas solas. Vārds "sola" nāk no latīņu vārda vienīgi jeb tikai.

1. **Sola Scriptura(Vienīgi Raksti)*. Bībele ir vienīgā Dieva patiesā, nekļūdīgā, iedvesmotā un galīgā autoritāte visos ticības un dzīves jautājumos.

2. **Sola Fide(Vienīgi ticība)*. Cilvēks tiek taisnots Dieva priekšā vienīgi caur ticību Jēzum Kristum, nevis ar saviem darbiem.

3. **Sola Gratia(Vienīgi žēlastība)*. Pestīšana ir pilnībā Dieva žēlastības darbs. Cilvēks, būdams grēkā kritis, pats nespēj sevi glābt — Dievs izglābj cilvēkus vienīgi pēc savas žēlastības.

4. **Solus Christus(Vienīgi Kristus)*. Jēzus Kristus ir vienīgais starpnieks starp Dievu un cilvēkiem un vienīgais pestīšanas ceļš. Pestīšana nāk vienīgi caur Viņa paveikto darbu pie krusta.

5. **Soli Deo Gloria(Vienīgi Dievam godam)*. Dieva glābšanas darbs un cilvēka dzīves augstākais mērķis ir Dieva pagodināšana. Visas lietas pastāv un ir radītas, lai pagodinātu Dievu.

Piecas solas māca, ka cilvēks tiek glābts tikai no žēlastības, tikai caur ticību, tikai Kristū, tikai saskaņā ar Rakstiem, un viss pastāv tikai Dieva godam.

## Reformēto baptistu draudzes Latvijā

Latvijā šobrīd darbojas divas reformēto baptistu draudzes – reformēto baptistu Rīgas draudze un Liepājas Centra draudze.

## Atsauces