Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# 1860. gadi[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 18. gadsimts
* **19. gadsimts 20. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1830. 1840. 1850. • **1860. gadi** • 1870. 1880. 1890.
 |
| **Gadi:** | * 1860 1861 1862 1863 1864 1865 1866 1867 1868 1869
 |

Burukuģi pie ieejas Suecas kanālā Portsaidā (1880).
**1860. gadi** bija gadu desmits, kas sākās 1860. gada 1. janvārī un beidzās 1869. gada 31. decembrī.

## Notikumi pasaulē

* Amerikas pilsoņu karš (1861—1865)
* Itālijas karalistes nodibināšana Risordžimento kustības rezultātā (1861)
* nodibināta Starptautiskā Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness kustība (1863)
* Janvāra sacelšanās Polijā un Lietuvā (1863—1864)
* beidzās Kaukāza karš (1817—1864)
* Aļaskas pārdošana (1867)
* atklāts Suecas kanāls (1869)

## Notikumi Latvijā

* atklāta dzelzceļa līnija Pēterburga—Dinaburga (1860)
* atklāta dzelzceļa līnija Rīga—Dinaburga (1861)
* atklāta dzelzceļa līnija Dinaburga—Varšava (1862)
* atklāta Rīgas pilsētas teātra jaunā ēka (1863)
* 1864. gada latviešu dziesmu diena Dikļos
* atvērta Ainažu jūrskola (1864)
* Krievijas Ziemeļrietumu apgabala ģenerālgubernators aizliedza Lietuvas, Baltkrievijas un Latgales teritorijā latīņu burtiem drukātu iespieddarbu izgatavošanu un lietošanu (1865)
* atklāta dzelzceļa līnija Rīga—Jelgava (1868)
# Valters Funks

| **Valters FunksWalther Funk* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Reiha Ekonomikas ministrs |
|  |
| **Amatā** 1938. gada 5. februāris — 1945. gada 1. maijs |
| Prezidents |
Ādolfs Hitlers (kā fīrers) |
| Priekštecis |
Hermanis Gērings |
| Pēctecis |
Krista Lufta (VDR) Ludvigs Erhards (VFR) |
|  |
|
Reihsbankas prezidents |
|  |
| **Amatā** 1939. gada 19. janvāris — 1945. gada 8. maijs |
| Prezidents |
Ādolfs Hitlers (kā fīrers) |
| Priekštecis |
Hjalmars Šahts |
| Pēctecis |
- |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1890. gada 18. augusts Danckēmene, Vācijas Impērija (Sosnovka, Ņesterovas rajons,  Krievija) |
| Miršanas dati |
1960. gada 31. maijs Diseldorfa,  Vācija |
| Tautība |
vācietis |
| Politiskā partija |
NSDAP |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Luīze Šmite-Zībene |
| Profesija |
žurnālists |

**Valters Funks** (vācu: *Walther Funk*; dzimis 1890. gada 18. augustā, miris 1960. gada 31. maijā) bija vācu žurnālists un valsts darbinieks. Trešā reiha ekonomikas ministrs un Vācijas Centrālās bankas (Reihsbankas) vadītājs.

## Dzīvesgājums

Dzimis Austrumprūsijā, tirgotāja ģimenē. Studēja tieslietas, ekonomiku un filozofiju Berlīnes un Leipcigas Universitātēs.
Pirmā pasaules kara laikā iesaukts karadienestā, tomēr 1916. gadā veselības stāvokļa dēļ atzīts par dienestam nederīgu. Strādāja par žurnālistu. 1924. gadā kļuva par laikraksta *Berliner Börsenzeitung* redaktoru.

1931. gadā iestājās Nacionālsociālistiskajā vācu strādnieku partijā. No 1932. gada Reihstāga deputāts. Pēc nacistu nākšanas pie varas — valdības preses sekretārs. No 1933. gada marta Reiha Propagandas ministrijas Valsts sekretārs. No 1938. gada 5. februāra līdz 1945. gada 1. maijam — Reiha Ekonomikas ministrs. No 1939. gada 19. janvāra arī Centrālās bankas (Reihsbankas) prezidents.

Tiesāts Nirnbergas prāvā. Piespriests mūža ieslodzījums. Sodu izcietis Špandavas cietumā Berlīnē. Sliktā veselības stāvokļa dēļ 1957. gadā priekšlaicīgi atbrīvots. Miris 1960. gadā no diabēta komplikācijām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Valters Funks.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
# Bakalaurs (bruņinieks)

Britu Bakalaura bruņinieka zīmotne (1926.)
**Bakalaurs**, arī **bruņinieks-bakalaurs** (angļu: *Knight Bachelor*) viduslaikos bija bruņinieks, kuram nebija tiesību vest kaujā karaspēka vienību zem sava karoga. Vēlākā laika posmā par "bakalauriem" dažkārt dēvēja bruņiniekus, kuri nebija nevienā bruņinieku ordenī.

Nepiederēja pie titulētās aristokrātijas, t.i. tituls nebija mantojams.

Mūsdienās Lielbritānijā "bakalaurs" (*Knight Bachelor*) ir zemākā bruņniecības pakāpe ar tiesībām uz titulu "sers" (*Sir*).

## Literatūra

* Du Cange. Glossarium. - Niort, 1883
* Selden. Titles of Honor. - London, 167

## Ārējās saites

* The UK Honours System
# Džordžs Maikls[labot | labot pirmkodu]

| Džordžs Maikls *George Michael* |
| --- |
| Džordžs Maikls 2011. gadā koncertā Antverpenē |
| Galvenā informācija |
| Dzimis |
Jorgs Kiriakoss Panajotu 1963. gada 25. jūnijā  Londona, Anglija, Apvienotā Karaliste |
| Miris |
2016. gada 25. decembrī (53 gadu vecumā)  Oksfordšīra, Anglija, Apvienotā Karaliste |
| Žanri |
pops, poproks, deju pops, soulmūzika, R&B, fanks |
| Nodarbošanās |
dziedātājs, mūziķis, komponists, producents |
| Instrumenti |
balss, ģitāra, taustiņinstrumenti |
| Darbības gadi |
1981 - 2016 |
| Izdevēji | *Columbia Records*, *DreamWorks*, *Virgin*, *Epic*, *Sony Music* |
| Darbība ar | *Wham!* |
| Paraksts |  |
| Tīmekļa vietne |
GeorgeMichael.com |

Nezināma vērtība "paraksts"

**Jorgs Kiriakoss Panajotu** (grieķu: *Γιώργος-Κυριάκος Παναγιώτου*; dzimis 1963. gada 25. jūnijā, miris 2016. gada 25. decembrī), plašāk pazīstams kā **Džordžs Maikls** (*George Michael*), bija grieķu izcelsmes angļu dziedātājs, komponists un ierakstu producents.

Mūziķa karjeru Maikls sāka 1981. gadā duetā *Wham!* kopā ar Endrū Ridžliju. Kopā ar *Wham!* Džordžs Maikls izdeva 3 albumus un kļuva par pasaulē populāru dziedātāju. Pēc grupas izjukšanas 1986. gadā Maikls uzsāka ļoti veiksmīgu solo karjeru. Viņa ieraksti ir pārdoti vairāk nekā 100 miljonos kopiju visā pasaulē, no tiem komerciāli veiksmīgākais ir viņa 1987. gadā iznākušais solo debijas albums *Faith*, kas visā pasaulē pārdots vairāk nekā 20 miljonos eksemplāru. Vairākas Džordža Maikla dziesmas kļuvušas par pasaulē populāriem hitiem, viņa kontā ir 12 nr. 1 dziesmas Lielbritānijā, kā arī 10 1. vietas ASV *Billboard* topā. Džordžs Maikls ir kļuvis par britu radio stacijās visvairāk spēlēto mūziķi pēdējo 20 gadu laikā.

## Diskogrāfija

### *Wham!* albumi

* *Fantastic* (1982)
* *Make It Big* (1984)
* *Music from the Edge of Heaven* (1986)

### Solo albumi

* *Faith* (1987)
* *Listen without Prejudice, Vol. 1* (1990)
* *Older* (1996)
* *Songs from the Last Century* (1999)
* *Patience* (2004)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā tīmekļa vietne

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* Daiga Mazvērsīte (2017. gada 1. janvāris). Dziedonis Džordžs Maikls, kura dzīvesceļš aprāvās 2016. gada nogalē Arhivēts 2019. gada 22. augustā, *Wayback Machine* vietnē.. *Dzīves ritmi mūzikā*. Latvijas Radio 1. Lsm.lv. Skatīts: 2017. gada 1. janvārī.
# Alanisa Morisete

| Alanisa Morisete |
| --- |
|  |
| Galvenā informācija |
| Dzimusi |
1974. gada 1. jūnijā  Otava, Ontārio, Kanāda |
| Žanri |
alternatīvais roks, poproks, postgrandžs, elektronika |
| Darbības gadi |
1987–pašlaik |
| Izdevēji | *MCA Records Canada*, *Maverick*, *Warner Bros.*, *Epiphany Music* |

**Alanisa Morisete** (angļu: *Alanis Nadine Morissette*; dzimusi 1974. gada 1. jūnijā Otavā, Ontārio, Kanādā) ir kanādiešu-amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, ģitāriste, ierakstu producente un aktrise. Viņa ir ieguvusi 16 *Juno* balvas un septiņas *Grammy* balvas, kā arī tikusi nominēta divām Zelta globusa balvām.

Viņa uzsāka karjeru Kanādā jaunietes vecumā ierakstīja divus deju popa albumus. Pirmo starptautisko albumu *Jagged Little Pill* viņa izdeva 1995. gadā. Tas tika pārdots vairāk nekā 33 miljonos kopiju visā pasaulē, tādējādi kļūstot par visu laiku pārdotāko debijas albumu visā pasaulē. Arī mūziķes otrais albums guva labus panākumus. Kopumā izdevusi septiņus studijas albumus, kas kopumā tikuši pārdoti 60 miljonos kopiju.

## Diskogrāfija

Studijas albumi
* *Alanis* (1991)
* *Now Is the Time* (1992)
* *Jagged Little Pill* (1995)
* *Supposed Former Infatuation Junkie* (1998)
* *Under Rug Swept* (2002)
* *So-Called Chaos* (2004)
* *Flavors of Entanglement* (2008)

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Alanisa Morisete.
* Oficiālā mājaslapa (angliski)
# Korejiešu popmūzika

| Korejiešu popmūzika |
| --- |
| Stila izcelsme |
korejiešu mūzika, eksperimentālā mūzika, popmūzika, gospelis, ritmblūzs, hiphops, džezs, mūsdienu tautas mūzika, klasiskā mūzika, kantrimūzika, rokmūzika, regejs, elektroniskā deju mūzika |
| Kultūras izcelsme |
1990. gadu sākumā Dienvidkorejā |
| Tipiski instrumenti |
balss, bungu mašīna, basģitāra, taustiņinstrumenti, klavieres, semplers, sekvenceris, sintezators, vokoders |
| Popularitāte |
Āzijā, Eiropā, Amerikā |
| Citas tēmas |
|
japāņu popmūzika |

Korejiešu popmūzkas grupa *Gugudan*
**Korejiešu popmūzika** jeb saīsinājumā **korejiešu pops** (angļu: *K-pop*, saīsinājumā no *Korean pop*; korejiešu: 케이팝) ir popmūzikas žanrs, kas radies Dienvidkorejā. Korejiešu popmūzikai ir ļoti plašs žanru iezīmju spektrs, sākot no deju mūzikas un elektroniskās popmūzikas līdz ritmblūzam un hiphopam. Turklāt tas ir ne tikai mūzikas žanrs, bet arī subkultūra, kas populāra jauniešu vidū visā pasaulē.

Pirmais korejiešu popmūzikas izpildītājs, kam izdevās iegūt vispasaules slavu, bija dziedātājs un reperis *PSY*, kura dziesmas *Gangnam Style* videoklips 2012. gadā saņēma MTV Eiropas mūzikas balvu kā labākais videoklips un 2012. gada beigās ar 805 miljoniem skatījumu kļuva par skatītāko videoklipu *YouTube* vietnē. 2020. gada septembrī šim videoklipam *YouTube* vietnē bija 3,8 miljardi skatījumu.

## Populāri mākslinieki

* *SHINee*
* '*BTS*
* *Big Bang*
* *PSY*
* *Blackpink*
* *EXO*
* *2NE1*
* *Girls' Generation*
* *GOT7*
* *Twice*
* *Seventeen*
* *Monsta X*
* *Red Velvet*
* *CLC*
* *Weki Meki*
* *Momoland*
* *Pristin*
* *F(x)*
* *JBJ*
* *Super Junior*
* *T-ara*
* *TVXQ*
* *Wonder Girls*
* *K.A.R.D*
* *(G)I-dle*
* *NCT*
* *VIXX*
* *NU'EST*
* *BTOB*
* *Sunmi*
* *IU*
* *Hyuna*
* *Super M*
* *Ateez*
* *X1*
* *UP10TION*
* *1THE9*
* *Victon*
* *Stray Kids*
* *I.O.I*
* *Wanna One*
* *IZ\*ONE*
* *Golden Child*
* *The Boyz*
* *Mamamoo*
* *AB6IX*
* *Pentagon*
* *WOODZ*
* *Chungha*
* *TXT*
* Ive
* NMIXX
* P1harmony
* Iz\*One
* Enhypen

## Vēsture

Par korejiešu populārās mūzikas aizsākumu var uzskatīt amerikāņu misionāra Henrija Epencellera (*Henry Appenzeller*) darbību, kuras gaitā viņš skolās mācīja britu un amerikāņu dziesmas. Korejiski tās dēvēja par *čanga*, tām bija Rietumu melodijas un korejiešu vārdi. Japānas virskundzības laikā (1910—1945) korejieši ar šīm dziesmām izteicās pret japāņu īstenoto apspiešanu.

## Skatīt arī

* Japāņu popmūzika

## Atsauces

## Ārējās saites

* Korejiešu popmūzikas oficiālais YouTube kanāls
* *Billboard Korea* K-Pop Hot 100 Arhivēts 2014. gada 9. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
# Nasdaq[labot | labot pirmkodu]

| *NASDAQ* |
| --- |
|  |
| Tips |
Publiska kapitālsabiedrība |
| Darbības joma |
finanses |
| Dibināts |
1971. gads |
| Galvenais birojs | Ņujorka,  ASV |
| Produkti |
fondu biržas |
| Mātes uzņēmums | *NASDAQ OMX Group* |
| Tīmekļa vietne |
nasdaq.com |

NASDAQ biržas galvenā mītne atrodas Taimskvērā, Ņujorkā
Logotips līdz 2014. gadam
NASDAQ ir Amerikas Savienotajās Valstīs reģistrēta fondu birža, kas visā pasaulē elektroniski tirgo vērtspapīrus. Ietilpst biržu grupā *NASDAQ OMX Group*.

*NASDAQ* ir akronīms no *National Association of Securities Dealers Automated Quotations* (Nacionālā vērtspapīru tirgotāju automatizēto kotāciju asociācija). To ir attīstījusi Nacionālā vērtspapīru tirgotāju asociācija (*NASD*), bet uzrauga Vērtspapīru un fondu tirgus komisija (*SEC*).

Vērtspapīru tirgošana *NASDAQ* biržā sākās 1971. gadā. 1992. gadā tā pievienojās Londonas Starptautiskajai biržai, izveidojot pirmo starpkontinentālo vērtspapīru tirgus apvienību. *NASDAQ* 1998. gadā apvienojās ar Amerikas biržu (*Amex*; vēlāk — *NYSE Amex Equities*), un tika izveidota *NASDAQ-Amex Market Group*.

2007. gadā *NASDAQ* apvienojās ar Zviedrijā reģistrēto *OMX*, izveidojot *NASDAQ OMX Group*. Abu uzņēmumu saplūšana tika pabeigta 2008. gada 27. februārī.

## Atsauces

## Skatīt arī

* NASDAQ OMX Riga

## Ārējās saites

* NASDAQ
# Manga[labot | labot pirmkodu]

**Manga** (japāņu: 漫画, izrunā: /mã̠ŋɡa̠/) ir japāņu apzīmējums komiksiem un grafiskajiem romāniem, ārpus Japānas tas attiecas tieši uz šajā valstī veidotajiem komiksiem, kā arī uz komiskiem, kas vizuāli un sižeta līnijai ir līdzīgi japāņu modelim. Mangas tirgus veido ļoti lielu daļu no pasaules komiksu tirgus. Komiksu mākslinieku, kas nodarbojas ar mangas radīšanu, sauc par mangaku. Daudzi mangas elementi ir atrodami anime, japāņu animācijas filmās.

Mangas veidošanās saknes ir meklējamas viduslaikos. Pašreizējo mangas formātu 19. un 20. gadsimtā stipri ietekmēja Rietumu pasaules kultūra. Pēc Otrā pasaules kara japāņi pārņēma amerikāņu komiksa ideju un izveidoja to par sava veida literāri grafisku žanru. Salīdzinot ar Rietumu komiksiem, mangas tiek zīmētas daudz plašākai mērķauditorijai un nereti skar jautājumus, kas Rietumos mēdz būt rezervēti "nopietnākiem" mākslas veidiem.

## Auditorija

Tradicionālā mangas lasīšanas secība
Manga, kas savas popularitātes virsotnes sasniegusi Japānā, pēdējo gadu laikā iekaro arī daudzu citu valstu auditoriju. Mangas piekritēji ir gan bērni, gan pieaugušie, gan sievietes, gan vīrieši, jo manga ir ļoti daudzveidīga. Tomēr mangai piemīt vairākas iezīmes, kas to padara atšķirīgu no citiem komiksu žanriem. Piemēram, sieviešu dzimtes tēls sastopams biežāk un ieņem daudz svarīgāku lomu, nekā Rietumu komiksos.

## Iedalījums

Mangas visbiežāk iedala pēc to mērķauditorijas. *Šodžo* mangas domātas sievietēm, bet *šonen* mangas — vīriešiem. Mangās var būt attēloti fantastiski, pārdabiski notikumi (fantāzijas, pārdabiskā žanri), vai arī notikumi, kas iespējami reālā dzīvē (dzīves īstenības žanrs). Pārsvarā mangu darbība risinās mūsdienu pilsētās. Izplatītākās tēmas mangās ir cīņa un mīlestība. *Šonen* mangās cīņa ir priekšplānā, bet mīlestība otrajā plānā, bet *šodžo* mangās parasti ir otrādi.

## Tēli

*Šodžo* un *šonen* mangās galvenokārt uzmanība tiek pievērsta vienam centrālajam tēlam, ar kuru lasītājs var kaut kādā mērā identificēties un just līdzi viņa pārdzīvojumiem. Parasti ir arī daudz blakus tēlu, kā varoņa (varones) labākais draugs (draudzene), mīļotā persona un tamlīdzīgi.

Dzīves īstenības mangās tēli ir parasti cilvēki, kas iet skolā vai strādā darbā un notikumi risinās ap viņu ikdienas dzīvi.

Pārdabiskā žanra mangās bieži vien arī stāsta varoņi ir cilvēki, kas dzīvo parastu dzīvi, līdz tiek iesaistīti fantastiskos notikumos, bet šā žanra ietvaros var parādīties arī visdažādākās fantastiskas būtnes, gan sastopamas mitoloģijā (elfi, rūķi, vampīri, pūķi), gan autora izdomātas.

Bieži tiek attēloti dažādi briesmoņi (šausmu vai piedzīvojumu mangās). Daudz kas tiek aizgūts no pašas japāņu mitoloģijas, kas ir bagāta ar nostāstiem par spokiem un gariem, lai gan netrūkst arī stāstu, balstītu uz citu tautu mitoloģijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Manga.
# Tekstilrūpniecība[labot | labot pirmkodu]

**Tekstilrūpniecība** (no latīņu: *textile* — 'audums') ir vieglās rūpniecības nozare, kurā notiek dažādu materiālu un priekšmetu ražošana no augu valsts šķiedrām, piemēram, no kokvilnas, no dzīvnieku šķiedrām, piemēram, zīds. Tekstilrūpniecībā tiek ražoti arī sintētiskie materiāli, piemēram, neilons, poliesters un akrils. Dabisko un sintētisko materiālu ražošanas attiecībā ir aptuveni vienāda.

ekstilrūpniecībā svarīga ir arī aušana, krāsošana, apdrukāšana un apdare. Šajos procesos tiek izmantotas dažādas tehnoloģijas, kas attīstījušās kopš industriālās revolūcijas laikiem. Pēdējo desmitgažu laikā pieaugusi interese par videi draudzīgām ražošanas metodēm, kas ietver organisko šķiedru izmantošanu, ķīmisko vielu samazināšanu un atjaunojamo energoresursu pielietošanu.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tekstilrūpniecība.

* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
# Gūtenberga projekts

**Gūtenberga projekts** (angļu: *Project Gutenberg*) ir brīvprātīgo mēģinājums ciparot, arhivēt un izplatīt kultūras darbus. Dibināta 1971. gadā, tas ir vecākā cipariskā bibliotēka pasaulē. Lielākā daļa eksemplāru tajā ir grāmatas, kas ir publiskajā īpašumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Oficiālā vietne (angliski)
# Skotijas karogs[labot | labot pirmkodu]

Skotijas karogs|  |
|  |
| Lietošana | Nacionālais karogs  |
| Proporcijas | 3:5 |
| Apstiprināts | 16. gadsimts |

**Skotijas karogs** (skotu gēlu: *Bratach na h-Alba*, skotu: *Banner o Scotland*), pazīstams arī kā **Svētā Andreja krusts**, ir viens no Skotijas nacionālajiem simboliem.

Karogs ir zilā krāsā ar baltu diagonālu krustu. Saskaņā ar leģendu, kristiešu apustulis un moceklis Svētais Andrejs, Skotijas patrons, tika piesists X veida krustā. Tas kļuva par pamatu Skotijas karoga izskatam. Pašreizējais karogs ticis pieņemts 16. gadsimtā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Skotijas karogs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Noktirne

**Noktirne** (no franču: *nocturne* — ‘naksnīgs’) ir svītas veida instrumentāls skaņdarbs 18.—19. gadsimta mijā, kas bija paredzēts atskaņošanai vakarā vai naktī zem klajas debess.
Noktirnes rakstījuši Haidns, Mocarts. 19. gadsimtā noktirnēm bija īpaša vieta romantiskajā mūzikā — tas bija neliels klavierdarbs. Žanra pārveidi sāka komponists Džons Fīlds, bet muzikālo tēlainību pastiprināja Frideriks Šopēns, Roberts Šūmanis, balstīdamies uz Ernesta Teodora Vilhelma Hofmaņa novelēm ar tādu pašu nosaukumu, akcentējot tajās fantastikas motīvu.
Noktirnes rakstījuši arī Klods Debisī, Makss Rēgers, Pauls Hindemits, Mihails Gļinka, Aleksandrs Borodins un Pēteris Čaikovskis.
# Hudzona

| Hudzona |
| --- |
| **angļu: *Hudson |
|  Hudzonas upes karte |
| **Izteka** | Adirondaka masīvs, ASV |
| **Ieteka** | Ņujorkas Aperbejs |
| **Caurteces valstis** | ASV |
| **Garums** | 507 km |
| **Iztekas augstums** | 553 m |
| **Ietekas augstums** | 0 m |
| **Baseina platība** | 36 260 km²  |
| **Galvenās pietekas** | Mohaka |
|  **Hudzona Vikikrātuvē** |

**Hudzona** (angļu: *Hudson*) ir upe ASV. Tek no ziemeļiem uz dienvidiem, galvenokārt Ņujorkas štata austrumos. Hudzona sākas Adirondaka masīvā, tā ietek Ņujorkas Aperbejā. Tā izveido robežu starp Ņujorku un Ņūdžersijas štatu. Hudzona ir 507 km gara, tās baseins ir vairāk nekā 36,2 tūkstoši km2. Upe nosaukta Henrija Hudzona vārdā, kurš pirmais izpētīja šo upi 1609. gadā. Hudzonai ir pieteka Mohoka. Upes krastos atrodas vairākas pilsētas, tai skaitā Olbani un Ņujorka.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hudzona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Pols Lebretons

**Pols LebretonsPaul Lebreton*|  |
| Personas dati |
| **Luijs Pols Lebretons** |
| **Dzimis** | 1870. gada 31. maijā Bordo, Francija |
| **Miris** | 1956. gada 21. jūnijā Liona, Francija |
| **Tautība** | francūzis |
| Profesionālā informācija |
| **Pārstāvētā valsts** |  Francija |
| **Sporta veids** | teniss |
| Olimpisko spēļu informācija |
| **Dalības reizes** | 1 (1900) |

**Luijs Pols Lebretons** (franču: *Louis Paul Lebreton*; dzimis 1870. gada 31. maijā, miris 1956. gada 21. jūnijā) bija franču tenisists, kurš startēja 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs.

Lebretons 1900. gada vasaras olimpiskajās spēlēs Parīzē startēja tenisa vīriešu dubultspēļu turnīrā kopā ar Polu Lekaronu. Viņi ceturtdaļfināla zaudēja britu tenisistu pārim Lorensam un Redžinaldam Dohertijam. Savukārt vīriešu vienspēļu turnīrā viņš pirmajā kārtā zaudēja Lorensam Dohertijam.

1898. un 1899. gadā viņš Francijas čempionāta finālā zaudēja Polam Ajmē un 1901. gadā — Andrē Vašero.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Pols Lebretons (SOK profils) (angliski)
* Pols Lebretons (Olympedia.org) (angliski)
* Pols Lebretons (Sports Reference profils) (angliski)
# Pārtikas un lauksaimniecības organizācija[labot | labot pirmkodu]

Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas logo
**Pārtikas un lauksaimniecības organizācija** (angļu: *Food and Agriculture Organization*, *FAO*) ir starptautiska organizācija, kas atrodas Apvienoto Nāciju organizācijas aizgādībā, un kuras mērķis ir mazināt nabadzību un badu, veicinot lauksaimniecību, kontrolēt uzturā lietojamās preces un risinātu citus ar pārtiku saistītās problēmas. Organizācijas vērš uzmanību ne tikai uz lauksaimniecību, bet arī uz mežsaimniecību un zivsaimniecību. Tās galvenā mītne atrodas Itālijas galvaspilsētā Romā. Kopš 2012. gada janvāra FAO ģenerāldirektors Amerikas Savienotajās Valstīs dzimušais Brazīlijas lauksaimnieks un rakstnieks Žuzē Gracianu da Silva.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Pārtikas un lauksaimniecības organizācija.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Tandirs[labot | labot pirmkodu]

Maizes cepšana tandirā Dašoguzas tirgū, Turkmenistānā
**Tandirs** (turku: *tandır*, kirgīzu: *тандыр*), arī **tendirs** (azerbaidžāņu: *təndir*), **tandūrs** (urdu: تندور‎, hindi: तन्दूर), **tendūrs** (kurdu: *tendûr*), **tonirs** (armēņu: թոնիր),

## Pārskats

**Tanūrs** (persiešu: تنور‎, arābu: تنور‎), **tone** (gruzīnu: თონე), ir cilindriskas formas krāsns maizes cepšanai un ēdiena pagatavošanai. Plaši izplatīta Āzijas rietumu daļā no Turcijas rietumos līdz Šindžanai austrumos un no Pievolgas ziemeļos līdz Indijai dienvidos. Krāsnis tradicionāli kurina ar cieto kurināmo (akmeņoglēm, malku, kizjaku), uzkarsējot līdz ~400 °C, krāsns forma ļauj ilgstoši saglabāt augstu temperatūru.

Krāsns tilpums mēdz būt 0,25—1 m³, atvere — 0,5—0,7 m. Ēdienu tandirā gatavo uz atklātas liesmas vai nu pielipinot to pie krāsns sienām (maizi un plāceņus), vai arī iekarinot uz speciāliem iesmiem (gaļu). Krāsnis mēdz būt vertikālas vai horizontālas, reizēm tās izbūvē zemē, lai atvere atrastos grīdas līmenī.

Senākie tandira tipa krāsns paraugi ir atrasti Indas ielejas seno civilizāciju izrakumos, kā arī agrīnās Harapas civilizācijas apmetnēs Makranā. Nosaukums, domājams, cēlies no akadiešu valodas *tinûru* (*tin* — ‘dubļi’, *nuro* — ‘uguns’) un ir pieminēts eposā «Poēma par Gilgamešu» (18. gadsimts p.m.ē).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Tandirs.
# Ukrainas ģerbonis

| Ukrainas ģerbonis |
| --- |
|  |
| Detaļas |
| Ieviests |
1992. gada 19. februāris |
| Agrākās versijas |  |

**Ukrainas ģerbonis** (ukraiņu: *Герб України*) ir viens no Ukrainas simboliem. Uz ģerboņa ir attēlots zils vairogs un zelta trīszobis. Krāsas uz ģerboņa ir tādas pašas, kādas ir uz Ukrainas karoga (zila un zelta krāsa).

Ģerbonis tika apstiprināts 1992. gada 19. februārī.

## Skatīt arī

* Ukrainas karogs

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ukrainas ģerbonis.

* Latvijas Nacionālās enciklopēdijas šķirklis
* Lielās Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)