Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Volgogradas apgabals

|  |
| --- |
| **Volgogradas apgabals** |
| Волгоградская область |
| —  **apgabals**  —  |
| Dona Volgogradas apgabalāDona Volgogradas apgabalā |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Novietojums Krievijā |
| Oficiālā valoda
  | krievu valoda
 |
| Valsts
  |  Krievija |
| Federālais apgabals
  | Dienvidi |
| Centrs | Volgograda |
| Administratīvais iedalījums |
39
* Volgograda
* Volžska
* Kamišina
* Mihailovka
* Urjupinska
* Frolova
* Aleksejevskajas rajons
* Bikovas rajons
* Gorodiščes rajons
* Daņilovkas rajons
* Dubovkas rajons
* Jelaņas rajons
* Žirnovskas rajons
* Ilovļas rajons
* Kalačas rajons
* Kamišinas rajons
* Kikvidzes rajons
* Kļetskajas rajons
* Koteļņikovas rajons
* Kotovas rajons
* Kumilženskajas rajons
* Ļeņinskas rajons
* Mihailovkas rajons
* Nahajevskajas rajons
* Nikolajevskas rajons
* Novoaņņinskas rajons
* Novonikolajevskas rajons
* Oktjabrskas rajons
* Oļhovkas rajons
* Pallasovkas rajons
* Rudņas rajons
* Svetlijjaras rajons
* Serafimovičas rajons
* Sredņaja Ahtubas rajons
* Staraja Poltavkas rajons
* Surovikinas rajons
* Urjupinskas rajons
* Frolovas rajons
* Černiškovskas rajons
 |
| **Platība**  |
|  - Kopā
  | 112 877 km² |
| **Iedzīvotāji** (2025) |
|  - Kopā | 2 434 046 |
|  - Blīvums | 21,6/km² |
|  - Etniskais sastāvs | krievi (82,6 %) kazahi (1,5 %) |
| ISO 3166 kods | RU-VGG |
| **Mājaslapa:** volgoduma.ru |
|  **Volgogradas apgabals Vikikrātuvē** |

**Volgogradas apgabals** (krievu: *Волгоградская область*) ir viens no Krievijas Federācijas apgabaliem Dienvidu federālajā apgabalā. Tas robežojas ar Astrahaņas apgabalu un Kalmikiju dienvidos, Rostovas apgabalu dienvidrietumos, Voroņežas apgabalu ziemeļrietumos, Saratovas apgabalu ziemeļos, kā arī ar Kazahstānu austrumos.

## Pilsētas

### Karte

**Volgograda**
Volžska
Dubovka
Žirnovska
Kalača
pie Donas
Kamišina
Koteļņikova
Kotova
Krasnolobodska
Ļeņinska
Mihailovka
Nikolajevska
Novoaņņinska
Pallasovka
Petrovvala
Serafimoviča
Surovikina
Urjupinska
Frolova Volgogradas apgabala pilsētu izvietojums; **treknrakstā** — apgabala centrs
## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Volgogradas apgabals.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Austrumeiropas enciklopēdijas raksts (vāciski)
# iPadOS[labot | labot pirmkodu]

*iPadOS*|  |
| Uzņēmums / izstrādātājs | *Apple Inc.* |
| OS saime | *macOS* |
| Tirgus mērķis |
planšetdatori |
| Pieejamās valodas |
vairāk nekā 40 valodās |
| Atbalstītās platformas | *iPad* |
| Kodola tips |
Hibrīda kodols |
| Licence |
EULA |
| Tīmekļa vietne |
Apple – iPadOS |

iPadOS ir mobilā operētājsistēma, ko izstrādājusi un izplata *Apple*, un tā ir paredzēta tikai *iPad* planšetdatoriem. *iPadOS* tika prezentēta 2019. gadā kā atsevišķa operētājsistēma, kas atvasināta no *iOS*, lai labāk izmantotu lielā ekrāna un planšetdatoru iespējas.

*iPadOS* piedāvā uzlabotu daudzuzdevumu režīmu, tostarp *Split View*, *Slide Over* un uzlabotu lietotņu pārvaldību, kas ļauj vienlaikus strādāt ar vairākām lietotnēm. Operētājsistēma atbalsta arī ārējo tastatūru, peli un skārienpaliktni, padarot *iPad* piemērotāku profesionālam darbam.

Sistēma ir cieši integrēta ar *Apple Pencil*, nodrošinot uzlabotas zīmēšanas, rakstīšanas un dokumentu anotēšanas iespējas. *iPadOS* ietver arī uzlabotu failu pārvaldību lietotnē *Files*, kā arī atbalstu ārējiem datu nesējiem.

Kopš ieviešanas *iPadOS* tiek regulāri attīstīta, saņemot jaunas funkcijas un drošības atjauninājumus. Tā ir nozīmīga *Apple* planšetdatoru ekosistēmas sastāvdaļa un tiek uzskatīta par tiltu starp mobilajām un galddatoru operētājsistēmām.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: IPadOS.
# Lielais Brālis[labot | labot pirmkodu]

| Lielais Brālis |
| --- |
|
Romāna "1984" tēls |
| Plakāts ar uzrakstu "Lielais Brālis tevi vēro" |
| Autors |
Džordžs Orvels |
| Vecums |

aptuveni 45 |
| Informācija |
| Dzimums |
vīrietis |
| Nodarbošanās |
Okeānijas līderis |

**Lielais Brālis** (angļu: *Big Brother*) ir tēls Džordža Orvela antiutopiskajā romānā "1984". Viņš ir totalitārā Okeānijas bloka vadonis, kur valdošā politiskā partija ir sociālistiskā partija *Ingsoc*. Plakāti ar Lielā Brāļa seju ir izlīmēti visā Londonā, tajos ir rakstīta frāze "Lielais Brālis tevi vēro" (*Big Brother is watching you*). Šis personāžs neietekmē romāna pamatsižetu un nesaskarās ar galvenajiem tēliem, antiutopijas galvenais varonis Vinstons Smits nav pārliecināts līdz galam, vai Lielais Brālis ir īstais cilvēks, vai arī partijas propagandas radīts tēls.

Tēla iespējamie prototipi ir Josifs Staļins un Herberts Kičeners, kuru ārējais izskats un raksturs sakrīt ar Lielā Brāļa aprakstu romānā. 2006. gadā Lielais Brālis ieņēma 2. vietu grāmatā *101 Most Influential People Who Never Lived* piekāpjoties tikai Marlboro vīram.

Kinematogrāfijā Lielo Brāli atveidojuši aktieri Džons Vernons (1956. gada filmā) un Bobs Flegs (1984. gada filmā).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Lielais Brālis.
# Mazda

| Mazda Motor Corporation *Matsuda Kabushiki-gaisha* マツダ株式会社 |
| --- |
|  |
| Tips |
publiska kapitālsabiedrība |
| Darbības joma |
autobūve |
| Dibināts |
1920. gadā |
| Dibinātājs |
Dzudziro Macuda |
| Galvenais birojs | Hirosima, Japāna |
| Produkti |
automobiļi |
| Ieņēmumi | ▲ 3,8 triljoni jēnu (2023) |
| Pamatdarbības ienākumi | ▲ 142 miljardi jēnu (2023) |
| Neto ienākumi | ▲ 143 miljardi jēnu (2023) |
| Īpašnieks(-i) | * *The Master Trust Bank of Japan* (15.6%)
* *Custody Bank of Japan Ltd.* (5.1%)
* *Toyota Motor Corporation* (5.1%)
 |
| Darbinieki |
48 750 (2022) |
| Tīmekļa vietne | www.mazda.com |

Mazda Motor Corporation (japāņu: マツダ株式会社 — *Matsuda Kabushiki-gaisha*) ir Japānas autobūves kompānija, kas ražo *Mazda* markas automobiļus. Kompānijas galvenais birojs atrodas Hirosimā. Kompānijai *Toyota Motor Corporation* pieder 5,1% kompānijas akciju.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mazda.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Kenedija Kosmosa centrs[labot | labot pirmkodu]

| Kenedija Kosmosa centrs |
| --- |
| *Kennedy Space Center* |
|

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

|  |
| --- |
|  |

|  |  |
| --- | --- |
|  |  |

|  |
| --- |
|  |

|  |
| --- |
|  |

 |

 |
| Kenedija Kosmosa centrsRādīt kartē "ASV"Kenedija Kosmosa centrsRādīt kartē "Florida" |
| Vispārīga informācija |
| Tips |
kosmodroms |
| Atrašanās vieta |  ASV, Florida |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
| Būvniecības sākums |
1962 |
| Īpašnieks |
NASA |
| Tīmekļa vietne |
| www.nasa.gov |

**Džona Kenedija Kosmosa centrs** (angļu: *John F. Kennedy Space Center*, **KSC**) ir ASV kosmodroms uz Meritas salā pie Kanaverala zemesraga Floridā. Kosmodroms atrodas NASA pārziņā pilotējamo programmu realizēšanai.

Kenedija kosmiskajā centrā visi pilotējamie kosmosa kuģu starti notiek no Starta kompleksa 39. Citi kosmisko aparātu starti notiek no blakus atrodošās Kanaverala raga Kosmosa spēku stacijas, kas ir ASV Gaisa Spēku pārziņā.

## Vēsture

Sakarā ar ASV Mēness programmas izsludināšanu bija nepieciešams būvēt jaunas starta būves. 1962. gadā blakus Kanavarala zemesragam šiem nolūkiem tika izvēlēta Meritas sala. Sākotnēji tas tika nosaukts par Starta operāciju centru (*Launch Operations Center*). 1963. gadā pēc ASV prezidenta Džona Kenedija slepkavības centrs tika pārdēvēts viņa vārdā.

Meritas sala un Kenedija kosmiskais centrs (baltā krāsā)
Kenedija kosmiskajā centrā tika realizētas pilotējamo kosmosa kuģu palaišanas:

* Mercury,
* Gemini,
* Apollo,
* Space Shuttle.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kenedija Kosmosa centrs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Kenedija kosmiskā centra mājas lapa
* Starta komplekss 39A (Google Maps)
* Nesēju montāžas korpuss (Google Maps)
# Helle Torninga-Šmita

| **Helle Torninga-ŠmitaHelle Thorning-Schmidt* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
Dānijas premjerministre |
|  |
| **Amatā** 2011. gada 3. oktobris — 2015. gada 28. jūnijs |
| Priekštecis |
Larss Loke Rasmusens |
| Pēctecis |
Larss Loke Rasmusens |
|  |
|
Partijas "Sociāldemokrāti" līdere |
|  |
| **Amata sākums** 2005. gada 12. aprīlis |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1966. gada 14. decembrī  Radovre, Dānija |
| Politiskā partija |
Sociāldemokrāti |
| Augstskola | * Kopenhāgenas Universitāte
* Eiropas koledža
 |

**Helle Torninga-Šmita** (dāņu: *Helle Thorning-Schmidt*, izrunā: /ˈhɛlə ˈtoɐ̯neŋ ˈsmed/; dzimusi 1966. gada 14. decembrī) ir bijusī dāņu politiķe, bijusi 26. Dānijas premjerministre (2011—2015) un Dānijas Sociāldemokrātu partijas līdere.

Laikā no 1999. līdz 2004. gadam H. Torninga-Šmita bija Eiroparlamenta deputāte un vēlāk tika ievēlēta Dānijas parlamentā. Viņa ir studējusi politoloģiju Kopenhāgenas Universitātē un Eiropas koledžā.

Par Sociāldemokrātu partijas līderi viņa kļuva 2005. gadā, aizvietojot Mogenu Liketoftu. 2007. gadā notikušajās vēlēšanās viņas vadītā partija neieguva vairākumu. Savukārt 2011. gada 15. septembrī notikušajās vēlēšanās viņas partija guva balsu vairākumu. 2011. gada 3. oktobrī karaliene Margrēte II apstiprināja Helli Torningu-Šmitu par Dānijas valdības vadītāju, tādējādi viņa kļuva par pirmo sievieti šajā amatā. 2015. gada 28. jūnijā atkāpās no amata, bet 2016. gada aprīlī paziņoja par aiziešanu no politikas. Kopš tā laika ir starptautiskās nevalstiskās organizācijas "Glābiet Bērnus" (angļu: *Save the Children*) vadītāja.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Helle Torninga-Šmita.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
* Biogrāfija
# Šivāliks

| Šivāliks |
| --- |
|  |
| Valstis |  Pakistāna  Indija  Nepāla  Butāna |
| Garums |
2400 km |
| Augstākais kalns |
Čaurs |
| Augstums |
3647 m |
| Koordinātas | ﻿ / ﻿ |
|  **Šivāliks Vikikrātuvē** |

**Šivāliks** (angļu: *Sivalik Hills*, urdu: کوه‌های تالش, hindi: शिवालिक, nepāliešu: चुरे) ir Himalaju kalnu sistēmā ietilpstoša kalnu grēda, kas stiepjas apmēram 2400 kilotru garumā no Indas upes augšteces līdz Brahmaputrai. Tā ir Himalaju ģeoloģiski visjaunākā un viszemākā kalnu grēda. Atdala Indas-Gangas līdzenumu no Mazajiem Himalajiem. Kalni vidēji paceļas 700 — 1200 metru augstumā.

## Galerija

*
*
*
*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Šivāliks.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Ziedojums[labot | labot pirmkodu]

*Free box* Berlīnē. Ja kādam ir priekšmeti, no kuriem viņš vēlas atbrīvoties, bet kuri varētu noderēt citam cilvēkam, tos izliek un nodod tam, kam tie ir vajadzīgi
**Ziedojums** ir resursu dāvinājums vai brīvprātīgs naudas pārskaitījums organizācijai vai personai.

Tā ir darbība, kuras ietvaros īpašnieki brīvprātīgi piešķir publiskos un privātos resursus, lai palīdzētu noteiktām sociāli neaizsargātām iedzīvotāju grupām, risinātu sociālās problēmas un uzlabotu sabiedriskās dzīves apstākļus. Šāds atbalsts tiek sniegts ne tikai nabadzībā dzīvojošajiem, bet arī tiem cilvēkiem (sabiedrības aktīvistiem, profesionāļiem, radošo profesiju pārstāvjiem, skolēniem, studentiem) un bezpeļņas un nepolitiskām organizācijām, kurām trūkst līdzekļu vai citu resursu vai īpašuma, lai apmierinātu individuālās, profesionālās, kultūras un sociālās vajadzības.

Ziedojumus internetā paretam apzīmē kā **donāts** (no angļu: *donate*).[*nepieciešama atsauce*]

## Politiskie ziedojumi

Dažu valstu tiesību akti politikā var aizliegt vai ierobežot to, cik lielā mērā politiķi var pieņemt dāvanas vai ziedojumus lielās naudas summās, jo īpaši no uzņēmējiem vai lobiju grupām.

Latvijā 2013. gadā notikušajām pašvaldību vēlēšanām partijām kopā tika saziedoti 2,2 miljoni eiro. Neatļauto ziedojumu apmērs bija 29 891 eiro.

## Anonīmi ziedojumi

Pastāv gadījumi, kad cilvēki vēlas ziedot līdzekļus, neatklājot savu vārdu. Daudzi ziedotāji, piemēram, sabiedrībā pazīstami cilvēki vai filantropi, vēlas palikt anonīmi, vienlaikus veicot ziedojumus saskaņā ar savām vēlmēm. Daudzi ziedotāji vēlas palikt anonīmi savas reliģiskās pārliecības dēļ.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Ziedojums.

* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Aišvarija Raja[labot | labot pirmkodu]

| **Aišvarija RajaAishwarya Rai* |
| --- |
| Aišvarija Raja 2017. gadā |
| Dzimusi |
1973. gada 1. novembrī  Mangalūru, Indija |
| Nodarbošanās |
aktrise, modele |
| Darbības gadi |
1991—pašlaik |
| Dzīvesbiedrs |
Abhišēks Bačans |

**Aišvarija Raja** (dzimusi 1973. gada 1. novembrī) ir indiešu aktrise.

Pirms aktrises karjeras sākuma bijusi modele. 1994. gadā uzvarēja skaistumkonkursā *Miss World*. Kino debitējusi 1997. gada filmā *Iruvar*. Taču pirmos komerciālos panākumus guvusi ar lomu filmā *Jeans*. Karjeras laikā saņēmusi divas *Filmfare* balvas (hindu kinoindustrijas "Oskars") kā labākā aktrise, kopumā šai balvai nominēta 11 reizes. 2009. gadā Indijas valdība A. Rajai piešķīra ceturto augstāko civilo apbalvojumu *Padma Shri*.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Aišvarija Raja.

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Eiropeīdā rase

Armēņu vīrietis, Armenoīdais tipsĪru vīrietis, Vidusjūras tipsBišarinu vīrietis, Hamītiskais tipsAfgāņu vīrietis, Iranīdais tipsDāņu vīrietis, Nordiskais tipsTadžiku vīrietis, Alpīnais tipsHindu vīrietis, jauktais Āriešu tips (Indo-Āriešu)Kataloņu vīrietis, Ibēriešu tipsIlustrācijas "Caucasoid subraces" no *Man, Past and Present*. Autors Augustus Henry Keane (1899)
**Eiropeīdā** jeb **Eirāzijas rase** saskaņā ar agrāk vispārpieņemto, bet mūsdienās novecojušo rasu teoriju ir viena no trim lielajām cilvēku rasēm. Tā ir izplatīta starp pamatiedzīvotājiem Eiropā, Ziemeļāfrikā, Somālijas pussalā, Āzijas rietumos, centrālajā daļā un dienvidos, kā arī starp imigrantiem Amerikā, Austrālijā, Okeānijā un Dienvidāfrikā.

Eiropeīdu galveno atzaru izplatība Eiropā saskaņā ar Medisona Granta darbu *The Passing of the Great Race* (1916). Ar sarkanu norādīts ziemeļu atzars, zaļu — Alpu atzars, dzeltenu — Vidusjūras atzars
## Īpašības

Eiropeīdo rasi raksturoja kā tādu, kuras pārstāvjiem ir raksturīga relatīvi gaiša āda, gaiša matu krāsa, gaiša acu krāsa, šaurs un stipri izvirzīts deguns, liels vai vidējs augums, plānas lūpas.

Gaišas matu krāsas izplatība pasaulē:

  80—100%
  50—79%
  20—49%
  1—19%
  mazāk par 1%
Faktiskās ārējās fiziskās īpašības grupas iekšienē nav viendabīgas. Turklāt mūsdienu ģenētiskie pētījumi rāda, ka daudzas citas iezīmes, kā dažādas gēnu haplogrupas, grupējas pilnīgi neatkarīgi no ārējām pazīmēm.

## Klasifikācija

J. Meijera izdotajā enciklopēdija "Lielā konversācijas vārdnīca" (1885—90) kā eiropeīdās rases apakštipi bija minēti āriešu, semītu un hamītu rases.

Padomju antropoloģija eiropeīdo rasi iedalīja divos galvenajos zaros pēc ārējām pazīmēm, starp šiem zariem minot pārejas formas. Kā galvenie eiropeīdās rases zari bija minēti ziemeļu zars — Atlantijas-Baltijas rase un Baltās jūras-Baltijas rase, kuru pārejas formas ir Alpu rase un Viduseiropas rase, un dienvidu zars — Balkānu-Kaukāza rase, armenoīdā rase, Pamira-Fergānas rase, Vidusjūras rase un indomediterānā rase. Dažkārt izšķīra atsevišķu lapoīdo rasi.

## Atsauces
# Freds Brukss

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Freds Brukss *Fred Brooks* |
| --- |
|  |
| Freds Brukss 2007. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1931. gada 19. aprīlī Darema, Ziemeļkarolīna,  ASV |
| Miris | 2022. gada 17. novembrī (91 gads)  |
| Pilsonība |  ASV |

 |
|

| Inženiera darbība |
| --- |
| Nozare | programminženierija |
| Darba vietas | IBM |
| Izglītība | Djūka Universitāte |
| Projekti | OS/360 |

 |
|

| Zinātniskā darbība |
| --- |
| Darba vietas | *University of North Carolina at Chapel Hill* |
| Alma mater | Hārvarda Universitāte |
| Apbalvojumi | Tjūringa balva (1999) |

 |

**Frederiks Filipss Brukss jaunākais** (*Frederick Phillips Brooks, Jr.*; dzimis 1931. gada 19. aprīlī, miris 2022. gada 17. novembrī) bija ASV programmatūras inženieris un datorzinātnieks. Pazīstams kā OS/360 izveides vadītājs un grāmatas "Mītiskais cilvēkmēnesis" autors. Brukss saņēmis daudzas balvas, tai skaitā Tjūringa balvu 1999. gadā.

Brukss 1953. absolvēja Djūka Universitāti. 1956. gadā Hārvarda Universitātē ieguva filozofijas doktora grādu lietišķajā matemātikā (datorzinātnē).

1956. gadā Freds Brukss sāka strādāt IBM, kur nodarbojās ar arhitektūras projektēšanu superdatoriem *Stretch* un *Harvest*. Vēlāk viņš bija datoru saimes *IBM System/360* un programmatūras OS/360 izstrādes vadītājs. Šajā laikā viņš formulēja terminu "datorarhitektūra". IBM programmēšanas projektos pieredzētā ietekmē viņš uzrakstīja grāmatu "Mītiskais cilvēkmēnesis" (*The Mythical Man-Month*). Grāmatas galvenā ideja "ja programmēšanas projekta beigu posmā piesaista papildu cilvēkus, tas aizkavējas" zināma kā Bruksa likums.

1964. gadā Brukss atstāja IBM un Ziemeļkarolīnas Universitātē Čapelhilā dibināja datorzinātņu departamentu, kuru vadīja 20 gadus.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Frederika Bruksa lapa Ziemeļkarolīnas Universitātes Čapelhilā mājaslapā (angliski)
# Objektorientētā programmēšana[labot | labot pirmkodu]

**Objektorientētā programmēšana** (**OOP**) ir programmēšanas paradigma, kurā programma tiek veidota izmantojot objektus un klases. Tā ietver vairākas tehnikas no iepriekšējām paradigmām, tādas kā pārmantojamība, modularitāte, polimorfisms un iekapsulēšana.

Lai gan tā radusies 1960. gados, OOP kļuva par galveno programmēšanas metodi tikai 1990. gados. Mūsdienās vairums programmēšanas valodu (piemēram, ActionScript, C++, Java, JavaScript, Perl, PHP, Python, Ruby, Visual Basic, Visual Prolog) ir objektorientētas.

Objektorientētajā programmēšanā programma tiek uztverta kā savstarpēji saistītu objektu kopums, kuri savā starpā mijiedarbojas. Tas ir citāds skatījums, salīdzinājumā ar tradicionālo pieeju, kad programmu uztver kā secīgu instrukciju sarakstu, kuras dators izpilda. Tāpat kā reāliem objektiem dabā, OOP objektiem arī ir savas individuālas īpašības, tie var veikt kādas darbības, kā arī nodot un saņemt informāciju no citiem objektiem.

OOP ir divas koncepcijas — viena, kas balstīta uz klasēm, otra — uz prototipu programmēšanu.

## OOP pamatjēdzieni

`;objekts`

Objekts sastāv no datu kopuma un šiem datiem piesaistītajām darbībām. Datus objektā reprezentē iekšējie mainīgie jeb *lauki*, bet darbības reprezentē iekšējās funkcijas jeb *metodes*. Objekti tiek izveidoti programmas darbības gaitā un glabājas datora atmiņā.
`;klase`

Klase ir apraksts, pēc kura tiek izveidoti objekti. Šajā aprakstā tiek aprakstīti jeb *deklarēti* objekta iekšējie mainīgie un funkcijas. Šo aprakstu veido programmētājs un tas ir daļa no programmas koda. Ja objekts ir izveidots pēc dotā apraksta, tad saka ka tas *pieder* attiecīgajai klasei jeb ir attiecīgās klases *instance*.
# Projektu vadība

**Projektu vadība** (angļu: *project management*) ir plānošanas, motivēšanas, organizēšanas un resursu uzraudzības darbību kopums, lai sasniegtu noteiktu projekta mērķi.

Projektu vadības procesa galvenais uzdevums ir nodrošināt projekta mērķu sasniegšanu, ņemot vērā galvenos projekta ierobežojumus: termiņi, kvalitāte, budžets un projekta sfēra.

Projektu vadība ir zināšanu, iemaņu, instrumentu un metožu pielietojums, lai plānotu darbību realizāciju, uz mērķa sasniegšanu projektu prasību ietvaros. Projektu vadība ir viena no menedžmenta daļām.[*nepieciešama atsauce*]

Starptautisku projektu vadības sertifikāciju veic vairākas organizācijas, no tām starptautiski atzītākie sertifikāti ir *Prince2* (izsniedz *AXELOS*), IPMA (izsniedz *International Project Management Association*) un PMP (izsniedz *Project Management Institute*).

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas Nacionālā projektu vadīšanas asociācija
* Starptautiskā projektu vadīšanas asociācija[novecojusi saite]
* Projektu Vadības Institūts, ASV Arhivēts 2010. gada 10. oktobrī, *Wayback Machine* vietnē.
* Projektu vadītāju profesionālā apvienība
# Restorāns

Restorāns Rīgā
**Restorāns** ir iestāde, kas sagatavo un pasniedz ēdienu un dzērienu klientiem, apmaiņā saņemot naudu, ko tie samaksā pirms pasniegšanas vai pēc tās. Pārtika, lielākoties, tiek pasniegta restorānam piederošās telpās, taču pastāv arī iestādes, kas praktizē ātrās ēdināšanas un ēdienu piegādi. Restorāni var būt ļoti atšķirīgi gan izskata, gan izcenojumu, gan ēdiena ziņā, kas iekļauj milzīgu dažādību ēdienu pēc stila un apkalpošanas.

Vārds "restorāns" cēlies no franču darbības vārda *restaurer*, kas nozīmē "atjaunot". Galvenos ēdiena gatavotājus sauc par pavāriem, kamēr pārējie darbi restorānos bieži notiek ļoti vienkārši un sistemātiski.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Restorāns.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
# Hamiltona (Kanāda)

| Hamiltona  |
| --- |
| pilsēta |
| *Hamilton* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Logo** |

 |
|
Neformālais nosaukums: Ambitious City, Steeltown, The Hammer |
|
Moto: Together Aspire - Together Achieve |
| HamiltonaRādīt kartē "Kanāda"HamiltonaRādīt kartē "Ontārio" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Kanāda |
| Province |
Ontārio |
| Pilsētas tiesības |
1846. gada 9. jūnijā |
| Administrācija |
|  • Mērs |
Freds Aizenbergers (*Fred Eisenberger*) |
| Platība |
|  • pilsēta |
1 138,11 km2 |
|  • sauszeme |
1 117,11 km2 |
|  • urbānā teritorija |
227,70 km2 |
|  • aglomerācija |
1 371,76 km2 |
| Augstums |
75—324 m |
| Iedzīvotāji
(2021) |
|  • pilsēta |
569 353 |
|  • blīvums |
443,3/km² |
|  • urbānā teritorija |
647 634 |
|  • aglomerācija |
692 911 |
| Laika josla |
EST (UTC-5) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
EDT (UTC-4) |
| Pasta indekss | L8E līdz L8W |
| Tālruņu kods |
(905), (289) |
| Mājaslapa | www.myhamilton.ca |
|  **Hamiltona Vikikrātuvē** |

**Hamiltona** (angļu: *Hamilton*) ir lielpilsēta Ontārio provincē, Kanādā. Ontārio ezera osta. Politiķis Džordžs Hamiltons, iegādājoties uzņēmēja Duranda fermu neilgi pēc 1812. gada kara ar vēlāku attīstības potenciālu, Hamiltonas pilsēta kļuva par blīvi apdzīvota un rūpnieciski attīstīta reģiona centru Ontārio ezera rietumu galā, kas pazīstams kā Zelta pakavs (*Golden Horseshoe*).

Tradicionāli vietējās pilsētas ekonomikas vadībā ir tērauda un smagās ražošanas nozares. 2010. gados notika pāreja uz pakalpojumu nozari, piemēram, veselību un zinātnes. Hamiltonā atrodas Karaliskais botāniskais dārzs, Kanādas kara aviācijas mantojuma muzejs, Brūsa taka, Makmāstera universitāte, Mohawk koledža un Redīmera universitāte. Saskaņā ar *Times Higher Education Rankings* 2021 Makmāstera universitāte ir 4. vietā Kanādā un 69. vietā pasaulē.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hamiltona.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Mūsdienu Ukrainas enciklopēdijas raksts (ukrainiski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)