Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Kreisā politika[labot | labot pirmkodu]

**Kreisā politika** ir valsts sociālās politikas forma, kas kā mērķi deklarē pilsoņu sociālo vienlīdzību. Visbiežāk šo terminu lieto politisku partiju klasificēšanai, norādot uz partijas sociālās darbības virzienu. Pretēja ir labējā politika.

Pie kreisajiem novirzieniem pieder sociāldemokrātija, sociālisms, sociālais liberālisms, sociālais anarhisms, marksisms, komunisms, anarhokomunisms, progresīvisms un citi.

## Kreisā politika Latvijā

1899. gadā dibināta Rīgas sociāldemokrātiskā organizācija, 1900. gadā Vakareiropas latviešu sociāldemokrātu savienība, bet 1903. gadā — Latviešu sociāldemokrātu savienība. 1904. gada 20. jūnijā visas atsevišķās sociāldemokrātiskās organizācijas Latvijā izveidoja nelegālu Latviešu sociāldemokrātisko strādnieku partiju (LSDSP). 1905. gada beigās LSDSP bija vairāk nekā 10 000 biedru, partijas programmā partija prasīja pašnoteikšanās tiesības visām Krievijas tautām, provincēm, plašu politisku un saimniecisku pašvaldību (autonomiju), vienlīdzīgas tiesības visām valodām gan sabiedriskajā dzīvē, skolās, tiesās, valdības un pašvaldības iestādēs, kā arī visu pilsoņu pilnīgu vienlīdzību, nelūkojot uz to dzimumu, ticību un tautību. Partijai bija nozīmīga loma 1905. gada revolūcijā, pēc tās apspiešanas daļu tās līderu ieslodzīja vai noɡalināja, bet daļa devās bēɡļu ɡaitās. 1906. gadā LSDSP paliekas iekļāvās Krievijas sociāldemokrātiskās strādnieku partijas (KSDSP) sastāvā kā autonoma Latvijas Sociāldemokrātija (LSD). Pēc Latvijas valsts pasludināšanas LSDSP atkal guva lielu popularitāti, līdz 1934. gada Ulmaņa apvērsumam LSDSP bija visvairāk pārstāvētais politiskais spēks Saeimā, partija bija pārstāvēta un vadīja daudzas pašvaldības.

Pēc Latvijas okupācijas varu pārņēma Latvijas komunistiskā partija, kuru 1940. gada 8. oktobrī iekļāva VK(b)P sastāvā un līdz 1952. gadam sauca par LK(b)P. Latvijas neatkarības atjaunošanas laikā 1989. gadā atjaunoja LSDSP darbību Latvijā, vēlāk kā kreisā novirziena partija izveidojās Saskaņas centrs. 14. Saeimas vēlēšanās 5% vēlēšanu barjeru pārvarēja partija Progresīvie.

### Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kreisā politika.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Mātīte

Veneras simbols, kas tiek izmantots, lai apzīmētu sievišķo dzimumu
**Mātīte** jeb **sievišķais dzimums** (♀) ir termins, kuru izmanto, lai apzīmētu organisma dzimumu, kura dzimumorgāni ražo sievišķās dzimumšūnas olšūnas. Terminu ‘mātīte’ parasti izmanto, lai apzīmētu sievišķo dzimumu dzīvnieku pasaulē. Mātītēm raksturīgās fizioloģiskās pazīmes atšķiras starp dažādām sugām, no kurām dažās tās ir vairāk izteiktas nekā citās. Sievišķo pazīmju prenatālo attīstību nosaka gan iedzimtība, gan apkārtējās vides ietekme.

Runājot par cilvēkiem, parasti tiek izmantots precīzāks termins ‘sieviete’.

Mātītēm pretējais dzimums ir tēviņi jeb vīrišķais dzimums.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Mātīte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Burāšana[labot | labot pirmkodu]

Regate Daugavā, 2007. gads
**Burāšana** ir pārvietošanās ar vēja dzītu peldlīdzekli pa ūdens virsmu. Tas ir Olimpiskais sporta veids. Atsevišķi pastāv arī sauszemes burāšana pa līdzenas sauszemes, līdzena sniega vai ledus virsmu. Burā ar: buriniekiem un jahtām: kreiserjahtām, daudzkorpusu jahtām (katamaraniem, trimaraniem), švertjahtām, ledusjahtām (ledus-sniega blokartiem - *ice-blokarts*), sauszemes blokartiem. Amatieru braucienos buru jahtas sāka lietot jau XVII gs. Holandē un Anglijā, kad ir arī pirmās ziņas par to sacīkstēm, bet pirmo tvaika jahtu 1827. gadā uzbūvēja Lielbritānijā.

## Sacensības

Amatieru sacensībās - regatē -, ja vien tā nav t.s. "olimpiskā distance", piedalās dažādu kategoriju un lielumu jahtas ar dažādām gaitas īpatnībām. Tāpēc katra jahta tiek apmērīta un tai piešķirta koeficienta balle, ar kuru pēc finiša reizina uzrādīto laiku — jo jaunāka un ātrāka jahta, jo augstāks koeficients. Tādējādi t.s. "jaukto" burāšanā sacensību rezultātu nosaka nevis tas, kuram jaunāka un ātrāka jahta, bet gan beigu pārrēķins, kas ļauj uzvarēt vecākai un lēnākai jahtai, ja tai prasmīgāka komanda un kapteinis.

## Literatūra

* Latvijas jūrniecības vēsture. Enciklopēdija. - Rīga, 1998.
* Millers L. Jūrniecības vārdnīca. - apgāds Zvaigzne ABC, Rīga, 2007. (vairāk nekā 4500 jūrniecībā un burāšanā lietoto vārdu skaidrojumu un tulkojumu angļu, vācu un krievu valodā)
* Latvijas burāšanas gadagrāmata 2006. Latvijas Zēģelētāju savienība. Rīga, 2007.
* Latvijas burāšanas gadagrāmata 2007. Latvijas Zēģelētāju savienība. Rīga. 2008.

## Skatīt arī

* Burāšana Latvijā

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Burāšana.
# Sidnejas Universitāte

| Sidnejas Universitāte *University of Sydney* |
| --- |
|  |
|  Moto | *Sidere mens eadem mutato* (Zvaigznes mainās, prāts paliek) |
|  Valsts |  Austrālija |
|  Dibināta |  1850. gads |
|  Atrašanās vieta |  Sidneja |
|  Tips
 |  sabiedriski finansēta (*public*) |
|  Finanšu dotācijas
 |  3,115 miljardi AUD |
|  Studenti
 |  68 421 (2023) |
|  Asociācijas
 |  Astoņu grupa, APRU, ASAIHL, WUN |
|  THES - QS rangs (ASV)
 |  31 |
|  Akadēmiskais rangs (Ķīna)
 |  102-150 |
|  Mājaslapa
 | www.usyd.edu.au |

**Sidnejas Universitāte** (angļu: *The University of Sydney*, *Sydney Uni, USyd*) ir sabiedriski finansēta universitāte Sidnejā, Austrālijā. Pēc studentu skaita universitāte ir otrā lielākā valstī. Īpaši spēcīga tā ir humanitārajās zinātnēs, sociālajās zinātnēs un biomedicīnā.

Tā ir dibināta 1850. gadā un ir vecākā universitāte Austrālijā.

## Pazīstami universitātes darbinieki

* Alfrēds Redklifs-Brauns (*Alfred Radcliffe-Brown*)
* Žermēna Grīra (*Germaine Greer*)
* Enohs Pauels (*Enoch Powell*)
* Roberts Robinsons (*Robert Robinson*, Nobela prēmija ķīmijā)

## Pazīstami universitātes absolventi

* Edmunds Bārtons (*Edmund Barton*)
* Brūss Berefords (*Bruce Beresford*)
* Džons Harsani (*John Harsanyi*, Nobela prēmija ekonomikā)
* Džons Hauards (*John Howard*)
* Džeina Kempione (*Jane Campion*)
* Džons Kornforts (*John Cornforth*, Nobela prēmija ķīmijā)
* Marks Letems (*Mark Latham*)
* Viljams Makmans (*William McMahon*)
* Daglass Mosons (*Douglas Mawson*)
* Ērls Peidžs (*Earle Page*)
* Pīters Vīrs (*Peter Weir*)
* Gofs Vitlems (*Gough Whitlam*)
* Džeimss Volfensons (*James Wolfensohn*)

Sidnejas Universitātes centrālais laukums (*Main Quadrangle*)
## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Sidnejas Universitāte.
* Oficiālā tīmekļa vietne

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *University of Sydney Union* Arhivēts 12 June 2006 *Wayback Machine* vietnē.
* *University of Sydney athletics*
# Džons Meidžors

| **Džons MeidžorsJohn Major* |
| --- |
| Džons Meidžors 1996. gadā |
|  |
|  |
|
Apvienotās Karalistes premjerministrs |
|  |
| **Amatā** 1990. gada 28. novembris — 1997. gada 2. maijs |
| Priekštecis |
Mārgarita Tečere |
| Pēctecis |
Tonijs Blērs |
|  |
|
Konservatīvo līderis |
|  |
| **Amatā** 1990. gada 27. novembris — 1997. gada 19. jūnijs |
| Priekštecis |
Mārgarita Tečere |
| Pēctecis |
Viljams Heigs |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1943. gada 29. martā  Kāršeltona, Apvienotā Karaliste |
| Tautība |
anglis |
| Politiskā partija |
Konservatīvie |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Norma Džonsone |
| Bērni |
2 |
| Profesija |
baņķieris |
| Reliģija |
anglikānis |

**Džons Meidžors** (angļu: *Sir John Major*; dzimis 1943. gada 29. martā Kāršeltonā, Apvienotajā Karalistē) ir britu politiķis, laika posmā no 1990. līdz 1997. gadam bija Apvienotās Karalistes premjerministrs, pārstāv Konservatīvo partiju. Tāpat bijis ārlietu un finanšu ministrs Mārgaritas Tečeres kabinetā. Laikā no 1979. līdz 2001. gadam bijis parlamenta loceklis.

Pēc 2001. gada pametis aktīvo politiķa darbību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džons Meidžors.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
* Mājaslapa Arhivēts 2011. gada 8. augustā, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Straikbols

Straikbola spēlētāji Latvijā, Mazsalacā
**Straikbols** (angļu: *strikeball*), saukts arī par **airsoftu** (*airsoft*), ir peintbolam līdzīgs komandu sporta veids jeb militārās simulācijas sports, kurā lieto ar elektrodzinēja, atsperes vai gāzes spiediena spēku darbināmus priekšmetus, kas izskatās kā šaujamieroči un paredzēti šaušanai ar plastmasas bumbiņām, kuru sākumenerģija nepārsniedz četrus džoulus, kas tiek pildīti ar baltām, cietām, plastmasas bumbiņām, kuru diametrs ir 6—8 mm. No straikbola šauteņu lodītēm neizdalās nekāda krāsa, tādēļ airsofts ir spēle uz godīgumu un katram tās dalībniekam ir pašam jākonstatē trāpījums. Straikbola ieroču lodīšu masa var būt 0,20 grami, vājākiem ieročiem 0,23 grami, vidēja stipruma ieročiem 0,25 grami, šautenēm 0,28 grami, spēcīgām bises un snaiperu šautenēm 0,30 grami un snaiperu šautenēm 0,43 grami, kas ir vissmagākās.

## Attīstība

Straikbols radās 20. gadsimta 70. gados, kad interesentiem, kuriem bija liegta pieeja īstiem kaujas ieročiem, radās ideja izveidot ieroču replikas jeb kopijas. Šobrīd lielākie straikbola ieroču ražotāji ir Japāna, Ķīna, Taivāna un ASV.

## Peintbola un straikbola būtiskākās atšķirības

* Straikbola pistoles ir smagākas,
* Munīcija atrodas tvertnē un nav ārējo gāzes balonu,
* Straikbola šautenes lodes lidojuma attālums ir lielāks nekā peintbola šautenei, aptuveni 50 metri,
* Straikbola šautenes ir precīzākas,
* Papildu gāzi straikbola šautene iegūst no elektriskajām baterijām,
* Straikbola ieroči ir lētāki par peintbola ieročiem,
* Straikbola spēlētājiem nepieciešamas tikai aizsargbrilles.

## Ieroču replikas

Oriģinālo ieroču atdarinājumi parasti tiek sadalīts pēc tā munīcijas:

* Replikas — militārās bises, snaipera šautenes un dažas pistoles, kas izmanto saspiestu gaisu ar kura palīdzību tiek izšauta bumbiņa.
* Gāzes ieroču kopijas — parasti pistoles, retāk šautenes. Vilces degviela, ko sauc par "zaļo gāzi" un oglekļa dioksīdu.
* Elektrisko ieroču kopijas — (AEG — *Airsoft Electric Gun*, galvenokārt automātiskas šautenes) izmanto saspiestu gaisu, ko iegūst ar elektrodzinēja palīdzību.

## Aizsardzība

Pamata aizsargaprīkojums ir brilles, ieteicamas ir arī maskas, kas aizsargā visu seju, tās var papildināt arī ar militāro jaku un ķiveri. Noderīgi ir arī ceļgalu un elkoņu aizsargi, kā arī militārā maskēšanās (tā piederas pie maskēšanās, aizsardzības un autentiskuma).

## Populāri straikbola aprīkojuma ražotāji

* *HUDSON*
* *SUNPROJECT*
* *GAMMA*
* *G & P*
* *INOKATSU*

## Atsauces

## Ārējās saites

* Latvijas airsofta asociācijas mājaslapa
# Nakts reportieris

| Nakts reportieris |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Nightcrawler* |
| Žanrs |
trilleris |
| Režisors |
Dens Gilrojs |
| Producents | * Mišels Litvaks
* Džeiks Jillenhols
* Deivids Lankasters
* Dženifera Foksa
* Tonijs Gilrojs
 |
| Scenārija autors |
Dens Gilrojs |
| Galvenajās lomās | * Džeiks Jillenhols
* Renē Ruso
* Rizs Ahmeds
* Bills Pekstons
 |
| Mūzika |
Džeimss Ņūtons Hauards |
| Studija | *Bold Films* |
| Izplatītājs | *Open Road Films* |
| Izdošana | * 2014. gada 5. septembris (Toronto kinofestivāls)
* 2014. gada 31. oktobris (ASV)
* 2014. gada 13. novembris (Itālija)
 |
| Ilgums |
115 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
8,5 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
47,3 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Nakts reportieris"** (angļu: *Nightcrawler*) ir 2014. gada ASV trillera filma, kuras režisors un scenārija autors ir Dens Gilrojs. Galvenās lomas atveido Džeiks Jillenhols, Renē Ruso, Rizs Ahmeds un Bills Pekstons. Filmas pirmizrāde notika 2014. gada 5. septembrī Toronto kinofestivālā.

Filma tika nominēta Amerikas Kinoakadēmijas balvai nominācijā "Labākais oriģinālscenārijs".

Kad Luiss Blūms, cilvēks, kuram izmisīgi nepieciešams darbs, ielaužas Losandželosas kriminālžurnālistikā, viņš nojauc robežu starp novērotāju un sava stāsta zvaigzni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Pirktspējas paritāte[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
|  |
| Valstis ar lielāko IKP pēc pirktspējas paritātes (PPP) 2025. gadā pēc Starptautiskā Valūtas fonda aplēsēm |

**Pirktspējas paritāte** (angļu: *purchasing power parity (PPP)*) ekonomikā ir teorētisks cenu salīdzīnājums, ko aprēķina, balstoties uz kāda preču groza cenu katrā valūtā tās pamatvalstī. Tas bieži būtiski atšķiras no tirgus valūtas kursa, jo arī vienā valūtā preču cenas mēdz atšķirties dažādās valstīs ģeogrāfiskās situācijas, ražošanas atšķirību un tirgus īpatnību dēļ.

Pirktspējas paritāti bieži lieto tirgus kursa vietā, lai salīdzinātu dažādu valstu un valūtu ekonomiskos rādītājus - jo tad tiek atspoguļots konkrēts preču daudzums vai labklājības līmenis, neņemot vērā cenu atšķirības.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
# Freedom House

Freedom House (latviešu: *Brīvības nams*) ir 1941. gadā izveidota starptautiska, nevalstiska organizācija, kuras mītne atrodas Vašingtonā. Tā nodarbojās ar pētījumu veikšanu par politisko un pilsonisko tiesību, cilvēktiesību ievērošanu dažādās valstīs. Ar šo pētniecisko darbu organizācija nodarbojas kopš 1978. gada. Savus pētījumus lielākoties balsta uz ekspertu aptaujām, kuras veic atbilstoši speciāli izstrādātai metodoloģijai.

Organizācijas dibinātāji bija Vendels Vilkijs (angļu: *Wendell Willkie*) un Eleanora Rūzvelta. Apmēram 66% no organizācijas budžeta sastāda ASV dotācijas, tomēr savus līdzekļus iegūst arī no citiem avotiem, piemēram, dažādiem labdarības fondiem. Par to, ka organizācijas tiek dotēta no ASV budžeta *Freedom House* ir bijusi vairākkārt kritizēta.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *Freedom House* mājslapa Arhivēts 2012. gada 18. janvārī, *Wayback Machine* vietnē. (angliski)
# Labuana[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Labuana** |
| Labuan |
| —  **Malaizijas federālā teritorija**  —  |
|

|  |
| --- |
|  **Karogs** |

 |
| Labuanas atrašanās vieta Malaizijā |
| Galvaspilsēta
  | Bandarviktorija
 |
| Valsts
 |  Malaizija |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 92 km² |
| **Iedzīvotāji** (2024) |
|  - Kopā | 102 300 |
|  - Blīvums | 1 112/km² |
| Laika josla | MST (UTC+8)
  |
| ISO 3166 kods | MY-15 |
| **Mājaslapa:** pl.gov.my |
|  **Labuana Vikikrātuvē** |

**Labuanas federālā teritorija** (malajiešu: *Wilayah Persekutuan Labuan*) ir viena no Malaizijas federālajām teritorijām. Atrodas Dienvidķīnas jūrā pie Kalimantanas rietumu krasta un aizņem Labuanas salu un vairākas nelielas saliņas piekrastē. Lielākā apdzīvotā vieta un administratīvais centrs ir Bandarviktorija. No Kalimantanas piekrastes Labuanu atdala 8 km plats šaurums. Labuana ir nozīmīgs Malaizijas ārzonu finanšu centrs un osta, kā arī atbalsta bāze naftas un dabasgāzes ieguvei reģionā.

## Vēsture

Līdz 1846. gadam Labuana piederēja Brunejas sultanātam. 1846. gadā saskaņā ar Labuanas līgumu sala nonāca Lielbritānijas pārvaldē, kas šeit ierīkoja flotes atbalsta bāzi pirātisma apkarošanai un savu interešu aizsardzībai Dienvidaustrumāzijā. 1848. gadā Labuana kļuva par kroņa koloniju un par tās pirmo gubernatoru nozīmēja Saravakas radžu Džeimsu Bruku. 1890. gadā Labuanu iekļāva Ziemeļborneo kolonijā, bet 1907. gadā pievienota Šauruma apmetnēm. No 1942. līdz 1945. gadam sala atradās Japānas okupācijā, bet 1946. gadā atkal pievienota Ziemeļborneo. 1963. gadā Labuanu iekļāva neatkarīgajā Malaizijā kā Sabahas štata daļu, bet 1984. gadā izdalīja patstāvīgā federālajā teritorijā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Labuana.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Upurēšanas svētki[labot | labot pirmkodu]

Upurēšanas svētku tirgus Ēģiptē
**Upurēšanas svētki** (arābu: عيد الأضحى, *ʿĪd al-Aḍḥā*) ir nozīmīgi musulmaņu svētki, kas tiek svinēti hadža kulminācijas brīdī. Svētki noslēdz musulmaņu svētceļojumu uz Meku. Šajos svētkos uz tā sauktajiem upurēšanas tirgiem tiek vesti liellopi, aitas, kazas un mājputni, kas tiek upurēti, pieminot Ibrāhīmu (Ābramu), kas bija gatavs Dievam upurēt savu dēlu.

Svētkus sāk svinēt islāma kalendāra pēdējā mēneša 10. dienā un turpinās trīs dienas. Pēc Gregora kalendāra 2011. gadā Upurēšanas svētki sākās 6. novembrī, 2012. gadā — 26. oktobrī, bet 2013. gadā sāksies 15. oktobrī.

Freska uz *Haft Tanān* muzeja sienas Šīrāzā, kas attēlo pravieti Ibrāhīmu, gatavojoties upurēt savu dēlu
Saskaņā ar islāma tradīciju Ibrāhīms sapnī saņēma no Dieva pavēli upurēt savu dēlu kā ticības pārbaudi. Viņš bija gatavs izpildīt šo pavēli, demonstrējot pilnīgu paklausību. Tomēr pēdējā brīdī Dievs apturēja upurēšanu un ļāva viņa dēla vietā upurēt dzīvnieku. Šis notikums kļuva par simbolu uzticībai un padevībai Dieva gribai. Šī tradīcija tika institucionalizēta islāma veidošanās laikā 7. gadsimtā, kad pravietis Muhameds noteica svētku svinēšanu kā daļu no reliģiskās prakses. Svētki ir cieši saistīti ar hadžu — svētceļojumu uz Meku, kas ir viens no pieciem islāma pīlāriem.

## Kontrole

Dažās valstīs Eiropā, piemēram, Dānijā, Beļģijā un citur, ir pieņemti noteikumi, kas ierobežo dzīvnieku kaušanu bez iepriekšējas apdullināšanas. Tā kā tradicionālā rituālā kaušana ne vienmēr ietver šo procedūru, tas faktiski ierobežo svētku upurēšanas praksi.

Upurēšanas svētki ir izraisījuši dažādas diskusijas un kritiku, īpaši saistībā ar dzīvnieku upurēšanas praksi. Galvenie iebildumi nāk no dzīvnieku tiesību aizstāvjiem, kuri uzskata, ka rituālā kaušana rada nevajadzīgas ciešanas un neatbilst mūsdienu dzīvnieku labturības standartiem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Upurēšanas svētki.
* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Kuveitas karogs[labot | labot pirmkodu]

Kuveitas karogs|  |
|  |
| Lietošana | Nacionālais karogs  |
| Proporcijas | 1:2 |
| Apstiprināts | 1961. gada 7. septembrī |
| Apraksts | Trīs horizontālas joslas (zaļa, balta, sarkana) ar melnu trapecveida laukumu pie kāta |

**Kuveitas karogs** sastāv no trim horizontālām joslām: augšējā ir zaļa, vidējā balta, bet apakšējā sarkana. Pie karoga kāta atrodas melns trapeces formas laukums. Šis karogs tika oficiāli pieņemts 1961. gada 7. septembrī, kad Kuveita ieguva neatkarību no Apvienotās Karalistes.

Karoga krāsas atspoguļo panarabiskās krāsas, kurām ir šāda simbolika: melnā — cīņa pret netaisnību, zaļā — auglība un zeme, balta — miers un tīrība, sarkanā — asinis, kas izlietas par brīvību.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Kuveitas karogs.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
# Vidusskola

Daugavpils Iespēju vidusskola
**Vidusskola** ir vispārējās izglītības iestāde, kas nodrošina vispārējo vidējo izglītību, t.i., izglītību, kas atbilst ISCED 3. līmenim. Vidusskola atbilst 10.—12. klasēm, un tajā parasti mācās skolēni no 16 līdz 18 gadu vecumam (lai gan tas ir atkarīgs no vecuma, kādā bērns sāka apmeklēt skolu, un no tā vai bērns ir atkārtojis kādu mācību gadu). Latvijā, lai iestātos vidusskolā, ir jābūt nokārtotiem pamatizglītības eksāmeniem, un vidusskolas beigās ir jākārto vidējās izglītības eksāmeni.

Citas iestādes, kas nodrošina vispārējo vidējo izglītību ir ģimnāzijas, kā arī vakara (maiņu) vidusskolas vai tālmācības vidusskolas.

Bieži par vidusskolu sauc izglītības iestādes, kuras nodrošina gan vispārējo pamatizglītību (1. līdz 9. klasi), gan vispārējo vidējo izglītību.

## Atsauces
# Auglīgais pusmēness[labot | labot pirmkodu]

Auglīgais pusmēness
**Auglīgais pusmēness** ir vēsturiski ģeogrāfisks reģions Tuvajos Austrumos, kur auglīgā augsne apņem pārējo Arābijas pussalu tās ziemeļos pusmēness formā. Šī reģiona loks sākas Nīlas lejtecē (daži autori to neiekļauj šajā reģionā), tālāk tas turpinās uz ziemeļiem gar Vidusjūras piekrasti, Levanti, līdz Taura kalnu dienvidiem, pēc tam turpinās Divupē un loks noslēdzas Zāgrosa kalnu dienvidu pakājē. Auglīgais pusmēness mūsdienās atrodas Irākā, Izraēlā, Palestīnas Valstī, Sīrijā, Libānā un Jordānijā, kā arī mazliet Turcijā un Irānā. Dažreiz šajā reģionā tiek iekļauta arī Kipra. Reģions tiek saukts arī par “civilizācijas šūpuli”. Jēdziens “Auglīgais pusmēness” ieviesās 20. gadsimta sākumā, kad 1906. un 1907. gadā šo terminu savos darbos popularizēja amerikāņu Tuvo Austrumu pētnieks un arheologs Džeimss Henrijs Brestids. Pētnieku uzmanību šī vieta saistīja ar zemkopības pirmsākumu meklējumiem.

Auglīgais pusmēness ir viena no nozīmīgākajām vietām pasaules vēsturē, kur notikusi pāreja no klejotāju kopienām uz lauksaimniecību orientētu sabiedrību, attīstījās lopkopība un zemkopība. Tieši šajā reģionā neolītiskajā revolūcijā tika aizsāktas lauksaimniecības tradīcijas, kas lika pamatus civilizācijām Tuvajos Austrumos, Ziemeļāfrikā un arī Dienvideiropā. Auglīgajā pusmēnesī ir radusies arī rakstība, ritenis un zemes apūdeņošanas veidi.

## Klimats

Auglīgajā pusmēnesī rietumu pusē valda Vidusjūras klimats, tas ir, sausas un karstas vasaras, bet ziemas ir vēsas ar nokrišņiem. Aptuveni 11. tūkstošus gadus p.m.ē., pēc pleistocēna epohas, kad Auglīgajā pusmēnesī bija attīstīta Natufiešu kultūra, klimats bija siltāks un mitrāks, zeme bija auglīgāka nekā mūsdienās. Mūsdienās klimats ir sausāks un karstāks, valda tropu un subtropu klimats.

## Reliģija

Auglīgais pusmēness ir tādu reliģiju kā kristietības, jūdaisma un islāma izveidošanās vieta. Šajās ticībās pieminētā Ēdenes dārza atrašanās vieta tradicionāli tiek saistīta ar Auglīgo pusmēnesi. Arī svētajos tekstos kā Bībelē un Korānā daudzas ģeogrāfiskās vietas atrodas šajā reģionā.

## Mūsdienas

Mūsdienās Auglīgais pusmēness nav vairs tik auglīgs kā agrāk. 2001. gadā *National Geographic News* ziņoja, ka Auglīgais pusmēness klimata pārmaiņu rezultātā, kā arī plašo apūdeņošanas darbu uzsākšanas dēļ, sākot ar 1970. gadiem Irākas dienvidos, nav vairs auglīgs un no zemes auglīguma būtībā ir palicis tikai nosaukums. Auglīgās purvainās zemes pirms tam bija no 15 līdz 20 tūkstošiem km², bet mūsdienās to platība ir kritusies līdz 1500–2000 km².

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Auglīgais pusmēness.
* «Fertile Crescent | Definition, Location, Map, Significance, & Facts» (angļu). Britannica Encyclopedia.
* «Плодородный полумесяц» (krievu). Большая российская энциклопедия. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 1. oktobrī. Skatīts: 2019. gada 30. novembrī.
# Bagdādes vilājets[labot | labot pirmkodu]

Bagdādes vilājets 1900. gadā
**Bagdādes vilājets** (osmaņu: *روم إلى شرق*) bija Osmaņu impērijas teritoriālā vienība ar galvaspilsētu Bagdādē.

1534. gadā turku armija sakāva sefevīdu armiju, pārņemot kontroli pār mūsdienu Irāku. Provinci izveidoja no Irākas centrālajiem rajoniem un Persijas rietumu pierobežas apgabaliem.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bagdādes vilājets.