# Sanskrits[labot | labot pirmkodu]

| Sanskrits sanskritā: संस्कृतम् *saṃskṛtam*  |
| --- |
| Izruna: | IPA: sə̃skɹ̩t̪əm |
| Valodu lieto: | Indija, Nepāla |
| Pratēju skaits: | 14 000 |
| Valodu saime: | Indoeiropiešu  Indoirāņu   Indoāriešu    **Sanskrits**  |
| Rakstība: | Dēvanāgarī un vairāki citi uz Brāhmī raksta bāzēti raksti; Latīņu alfabēts  |
| Oficiālais statuss |
| Oficiālā valoda: | Indija (viena no *pamatvalodām*) |
| Regulators: | *nav oficiāla regulatora* |
| Valodas kodi |
| ISO 639-1: | sa |
| ISO 639-2: | san |
| ISO 639-3: | san |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Indiešu raksts | **Šī lapa satur tekstu indiešu rakstībā**. |

 |

**Sanskrits** (संस्कृता वाक् *saṃskṛtā vāk* — 'izkopta valoda', saīsināti संस्कृतम् *saṃskṛtam*) ir hinduisma, budisma un džainisma liturģiskās literatūras klasiskā valoda, kā arī viena no Indijas 23 oficiālajām valodām.

## Fonētika

Klasiskais sanskrits izšķir 48 skaņas. Dažas no tām gan ir alofoni. Fonēmu skaits ir mazāks, apmēram 35, skat. zemāk.

Skaņas tradicionāli tiek sakārtotas sekojošā kārtībā: patskaņi (*Ach*), divskaņi (*Hal*), anusvāra un visarga, slēdzeņi (Sparśa) un nāseņi (sākot no mutes aizmugures un virzoties uz priekšu), un visbeidzot plūdeņi un šņāceņi; SSTA rakstībā tas izskatās šādi (sk. tabulas zemāk):

a ā i ī u ū ṛ ṝ ḷ ḹ ; e ai o au
ṃ ḥ
k kh g gh ṅ; c ch j jh ñ; ṭ ṭh ḍ ḍh ṇ; t th d dh n; p ph b bh m
y r l v; ś ṣ s h
Pastāv arī mainīta tradicionālā kārtība, kas ir sastopama Pāṇini Šiva Sutrā.

### Patskaņi

Klasiskā sanskrita patskaņi ar to vārda sākuma dēvanāgarī rakstzīmi, diakritisko zīmi, ar līdzskani प् ([p]), izrunu (atsevišķa patskaņa un burtkopā p+patskanis) IPA standartā, atbilsme SSTA un ITRANS, skaņas apraksts un aptuvenā izruna latviešu valodā ir redzami šajā tabulā:

| Burts | Burts ar “प्” | Izruna | Izruna ar /p/ | SSTA atbilsme | ITRANS atbilsme. | Skaņas apraksts | Atbilsme latviešu valodā |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| अ | प | [ɐ] vai [ä] | [pɐ] vai [pä] | a | a | īss pusplats vidus patskanis vai plats vidus patskanis | Kā *a* vārdā **a**ka |
| आ | पा | [ɐ̙ː] | [pɐ̙ː] | ā | A | garš plats aizmugurējs neapaļš patskanis | Kā *ā* vārdā **ā**da |
| इ | पि | [ɐʲ] | [pɐʲ] | i | i | īss šaurs priekšējs neapaļš patskanis | Kā *i* vārdā **i**r |
| ई | पी | [ɐʲː] | [pɐʲː] | ī | I | garš šaurs priekšējs neapaļš patskanis | Kā *ī* vārdā **ī**ve |
| उ | पु | [ɐʷ] vai [u̫] | [pɐʷ] | u | u | īss šaurs aizmugurējs saspiests patskanis | Kā *u* vārdā **u**pe |
| ऊ | पू | [ɐʷː] vai [u̫ː] | [pɐʷː] | ū | U | garš šaurs aizmugurējs saspiests patskanis | Kā *ū* vārdā **ū**dens |
| ऋ | पृ | [ɻʲ] | [pɻʲ] | ṛ | R | īss retroflekss aptuvenis | Kā *r* vārdā a**r**ka |
| ॠ | पॄ | [ɻʲː] | [pɻʲː] | ṝ | RR | garš retroflekss aptuvenis | Kā *rr* vārdā ķe**rr**a |
| ऌ | पॢ | [ɹʲ] | [pɹʲ] | ḷ | LR | īss retroflekss sānu aptuvenis | Kā *l* vārdā a**l**ga |
| ॡ | पॣ | [ɹʲː] | [pɹʲː] | ḹ | LRR | garš retroflekss sānu aptuvenis | Kā *ll* vārdā le**ll**e |
| ए | पे | [ɐ̙ʲ] | [pɐ̙ʲ] | e | e | īss divskanis | Kā *ei* vārdā r**ei**ze |
| ऐ | पै | [ɐ̙ʲː] | [pɐ̙ʲː] | ai | ai | garš divskanis | Kā *ai* vārdā **ai**le |
| ओ | पो | [ɐ̙ʷ] | [pɐ̙ʷ] | o | o | īss divskanis | Kā *ou* vārdā s**ou**ls |
| औ | पौ | [ɐ̙ʷː] | [pɐ̙ʷː] | au | au | garš divskanis | Kā *au* vārdā **au**gs |

Garie patskaņi tiek izrunāti apmēram divreiz garāk nekā to īsie līdzinieki. Bez garajiem patskaņiem pastāv arī pārgarie patskaņi, saukti par pluti, kas tiek lietoti vairākos locījumos, īpaši vokatīvā. *Pluti* gan nav visu gramatiķu akceptēts.

Īsie divskaņi e un o atspoguļo pirmindoirāņu [ai] un [au] divskaņu alofoniskos variantus, un fonoloģiski (konceptuāli) tie ir kā [ai] un [au] arī sanskritā. Sanskrita gramatiķi tos kategorizē kā divskaņus, pat ja tie fonētiski bieži vien tiek izrunāti kā parasti garie patskaņi [ē] un [ō].

Retrofleksie līdzskaņi un patskaņi tiek izrunāti, pieskaroties ar mēles galu pie aukslēju pašas augšas.

Piedvesmas līdzskaņi tiek izrunāti ar papildu pieelpu kā angļu nebalsīgie līdzskaņi vārda sākumā, piem., *put* «likt».

Papildinformācija:

* Pastāv vēl arī papildu rakstzīmes, kas tradicionāli tiek norādītas dēvanāgarī raksta tabulās:
	+ Diakritiskā zīme ( ं ) saukta par *anusvāra*, izrunāta kā [əŋ] (SSTA: ṃ). Tā tiek lietota patskaņa nazalizācijai, kā arī lai atveidotu puspatskani [n] vai [m]; piem., पं [pəŋ].
	+ Diakritiskā zīme ( ः ), saukta par *visarga*, izrunāta kā [əh] (SSTA: ḥ); piem., पः [pəh].
	+ Diakritiskā zīme ( ँ ), saukta par *čandrabindu*, kas tradicionāli netiek iekļauta dēvanāgarī sanskrita aprakstos, tiek lietota pamīšus ar *anusvāru*, lai parādītu patskaņa nazalizāciju, galvenokārt Vēdās; piem., पँ [pə̃].
* Ja nepieciešams uzrakstīt atsevišķu līdzskani bez sekojoša patskaņa, zem zilbiskā līdzskaņa tiek rakstīta *halanta / virāma* diakritiskā zīme (प्).
* Patskanis ā sanskritā pēc būtības ir vairāk vidus patskanis [aː], nekā aizmugures patskanis [ɑː]. Bet gramatiķi to tomēr klasificē kā aizmugures patskani. (Tiwari, [1955] 2004).
* Jāpiezīmē, ka senie sanskrita gramatiķi ir klasificējuši patskaņu sistēmu velārajos, retrofleksajos, palatālajos un plozīvajos patskaņos, nevis aizmugurējos, vidus un priekšējos patskaņos. Tāpēc ए un ओ tiek klasificēti attiecīgi kā palato-velārie (a+i) un labio-velārie (a+u) patskaņi. Bet mūsdienu gramatiķi ir klasificējuši tos kā divskaņus un prosodiski, katram ir iedotas divas *mātrās*. Tas gan tieši nenozīmē, ka tie ir īsti divskaņi, bet netiek izslēgta iespējamība, ka tie varēja būt īsti divskaņi senākā pagātnē. Šos pusdivskaņus mūsdienās skolotie sanskrita brahmaņi un priesteri izrunā kā garos ē [eː] un ō [oː]. Vairāk kā «četru» divskaņu esamību sanskrits parasti nepieļauj un jebkurš cits divskanisks burtu virknējums, ja tāds izveidojas vārdu sadurē, tiek pārveidots uz puspatskaņiem atbilstoši sandhi likumiem (skat. tālāk).
* Dēvanāgarī rakstā, kas tiek lietots sanskritā, vienmēr kad līdzskanis vārda beigās ir bez jebkādas *virāmas* (t.i., brīvi stāvošs ortogrāfijā: प pretstatā प्), neitrālais patskanis šva ([ə]) tiek automātiski asociēts ar to — tas protams var notikt ar jebkuru līdzskani jebkurā vārda pozīcijā. Vārda beigu *šva* vienmēr ir īss. Bet SSTA **a**, pievienots vīriešu dzimtes lietvārdu beigās nereti vedina cittautiešus izrunāt to kā [ɑː] — tas liek sanskrita vīriešu dz. vārdiem skanēt kā siev. dz. vārdiem. Piem., **Šiva** ir jāizrunā kā [ɕivə] un nevis [ɕivɑː]. *Tiwari* ([1955] 2004) argumentē, ka vēdiskajā sanskritā अ bija vienkārši īss [ɑ], kas kļuva centrālāks un paceltāks Prakrita laikā.

### Līdzskaņi

SSTA un dēvanāgarī burti ir doti ar aptuvenām IPA vērtībām kvadrātiekavās.

|  | Lūpeņi Auštja | Lūpzobeņi Dantauštja | Zobeņi Dantja | Retrofleksie Mūrdhanja | Aukslējeņi Tālavja | Velveņi Kanthja | Rīkleņi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Slēdzeņi Sparša | Bez piedvesmas Alpaprāna | p प [p] | b ब [b] |  | t त [t̪] | d द [d̪] | ṭ ट [ʈ] | ḍ ड [ɖ] | c च [c͡ç] | j ज [ɟ͡ʝ] | k क [k] | g ग [g] |  |
| Ar piedvesmu Mahāprāna | ph फ [pʰ] | bh भ [bʱ] |  | th थ [t̪ʰ] | dh ध [d̪ʱ] | ṭh ठ [ʈʰ] | ḍh ढ [ɖʱ] | ch छ [c͡çʰ] | jh झ [ɟ͡ʝʱ] | kh ख [kʰ] | gh घ [gʱ] |  |
| Nāseņi Anunāsika | m म [m] |  | n न [n͇] | ṇ ण [ɳ] | ñ ञ [ɲ] | ṅ ङ [ŋ] |  |
| Puspatskaņi Antaštha |  | v व [β̞] |  |  | y य [j] |  |  |
| Plūdeņi Drava |  |  | l ल [l] | r र [r] |  |  |  |
| Svelpeņi Ūšman |  |  | s स [s̪] | ṣ ष [ʂ] | ś श [ɕ] |  | ḥ ः [h] | h ह [ɦ] |

Zemāk esošajā tabulā dots sanskrita līdzskaņu tradicionālais saraksts ar tuvākajām atbilsmēm latviešu valodā. Katrs līdzskanis, kas redzams zemāk, ir jāuztver kā savienojums kopā ar neitrālo patskani šva ([ə]) un tabulā ir dots tieši tādā formā.

Sprāgsteņi — Spršta|  | Bez piedvesmas Nebalsīgie Alpaprāna Švāsa | Ar piedvesmu Nebalsīgie Mahāprāna Švāsa | Bez piedvesmas Balsīgie Alpaprāna Nāda | Ar piedvesmu Balsīgie Mahāprāna Nāda | Nāseņi Anunāsika Nāda |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Velveņi Kantja | क [kə] Kā vārdā: **k**as | ख [kʰə] Kā vārdā: **k**uš! | ग [gə] Kā vārdā: **g**ads | घ [gʱə] Uzsvērts [g] | ङ [ŋə] Kā vārdā: ku**ng**s |
| Aukslējeņi Tālavja | च [cə] Kā vārdā: š**ķ**ist | छ [cʰə] Uzsvērts [cə] | ज [ɟə] Kā vārdā: rež**ģ**is | झ [ɟʱə] Uzsvērts [ɟ] | ञ [ɲə] Kā vārdā: **ņ**emt |
| Retrofleksie Mūrdhanja | ट [ʈə] Kā vārdā: lak**t**a | ठ [ʈʰə] Uzsvērts [ʈ] | ड [ɖə] Kā vārdā: mag**d**a | ढ [ɖʱə] Uzsvērts [ɖ] | ण [ɳə] Kā vārdā: ak**n**a |
| Zobeņi Dantja | त [t̪ə] Kā vārdā: **t**as | थ [t̪ʰə] Kā vārdā: **t**u?! | द [d̪ə] Kā vārdā: **d**ēļ | ध [d̪ʱə] Uzsvērts [d̪] | न [n̪ə] Kā vārdā: **n**ē |
| Lūpeņi Auštja | प [pə] Kā vārdā: **p**ie | फ [pʰə] kā vārdā: **p**utns | ब [bə] Kā vārdā: **b**et | भ [bʱə] Uzsvērts [b] | म [mə] Kā vārdā: **m**ēs |

Skaneņi|  | Aukslējeņi Tālavja | Retrofleksie Mūrdhanja | Zobeņi Dantja | Lūpeņi/ Rīkleņi Auštja |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aptuvenie Antaštha | य [jə] Kā vārdā: **j**ā | र [rə] Kā vārdā: **r**e | ल [l̪ə] Kā vārdā: **l**ai | व [ʋə] Kā vārdā: **v**ai |
| Šņāceņi/ Svelpeņi Ūšman | श [ɕə] Kā vārdā: **š**is | ष [ʂə] Retroflekss [ʃ] | स [s̪ə] Kā vārdā: **s**uns | ह [ɦə] Kā vārdā a**h**a\* |

 \* h jāizrunā balsīgi, kā [agha].

### Fonētika un sandhi

Sanskrita patskaņi jau vispārīgi apskatīti iepriekšējā sadaļā. Vēl jāpiebilst, ka garais zilbiskais l (ḹ) nav dabā konstatēts, un tas ir tikai gramatiķu ieviests sistemātiskiem nolūkiem (kā analogs ṝ). Tā īsais līdzinieks ḷ ir sastopams tikai vienzilbes vārda saknē, *kḷp* «sakārtot». Garais zilbiskais r (ṝ) arī ir diezgan reti novērojams, tas ir sastopams tikai r-celmu daudzskaitļa ģenitīvā (piem., vārdu *mātṛ* «māte» un *pitṛ* «tēvs» dsk. ģen. ir *mātṝṇām* «māšu» un *pitṝṇām* «tēvu»). i, u, ṛ, ḷ ir patskaniskie alofoni līdzskaņiem y, v, r, l. Tādējādi ir tikai 5 pastāvīgas patskaniskās fonēmas: a, ā, ī, ū, ṝ.

Visarga ḥ un ः  ir alofons līdzskaņiem r un s, savukārt anusvāra ṃ un dēvanāgarī  ं  ir alofons jebkuram nāsenim, abi alofoni ir sastopami tikai pirms pauzes.
Visu triju sanskrita šņāceņu precīza izruna var mainīties, bet tie ir atšķirīgas fonēmas. Balsīgais svelpenis ar piedvesmu [zʱ] ir mantots indoāriešu valodā no indoirāņu pirmvalodas, bet zudis neilgi pirms Rigvēdas laika (jāpiebilst, ka balsīgs svelpenis ar piedvesmu ir ārkārtīgi liels retums jebkurā valodā). Retrofleksie līdzskaņi ir visumā īpatnējas fonēmas, bieži vien atkarīgas no to fonētiskās vides; tās neturpina PIE sērijas un bieži vien ir dažu valodnieku attiecinātas uz substrāta ietekmi no dravīdu valodām. Nāsenis ñ ir pielāgojošs alofons līdzskanim n (n un ṇ ir atšķirīgas fonēmas — viena domāta, lai atšķirtu *aṇu* «minūte, atomisks» (īp.vārda nekatras dz. vsk. nom.) no *anu* «pēc, gar»; fonoloģiski neatkarīgais ṅ ir sastopams vienīgi galotnē, piem., *prāṅ* «vērsts uz priekšu/uz» (īp.v. vīr. dz. vsk. nom.) un tādējādi var tikt izlaists). Līdz ar to ir 31 līdzskaniskā vai puspatskaniskā fonēma, kas sastāv no četriem/pieciem slēdzeņu veidiem, kas realizēti gan ar piedvesmu, gan bez tās un gan balsīgi, gan nebalsīgi, trim nāseņiem, četriem puspatskaņiem vai plūdeņiem, un četriem svelpeņiem, kas atbilstoši SSTA transliterācijai ir pierakstīti sekojoši:

k, kh, g, gh; c, ch, j, jh; ṭ, ṭh, ḍ, ḍh; t, th, d, dh; p, ph, b, bh; m, n, ṇ; y, r, l, v; ś, ṣ, s, h
jebšu kopā 36 unikālas sanskrita fonēmas.

Fonētiskie likumi, kas ir pielietojami, kombinējot morfēmas vārdā un kombinējot vārdus teikumā, tiek kopā saukti par *sandhi* savienojumiem. Teksti tiek rakstīti fonētiski, pielietojot sandhi likumus (izņemot priekš tā sauktajiem *padapāṭha*).

## Rakstība

Vēsturiski sanskrits nav saistīts ne ar vienu konkrētu rakstu sistēmu. Uzsvars uz mutvārdiskumu, bet ne rakstību vēdiskajā sanskritā tika uzturēts līdz pat agrīnās klasiskā sanskrita literatūras attīstībai. Kad sanskrits bija ieguvis rakstveida formu, konkrētas rakstības izvēle bija atkarīga no tekstu pārrakstītāju reģionālās rakstības. Būtībā sanskrita manuskriptu veidošanā ir tikušas lietotas praktiski visas lielākās Dienvidāzijas rakstu sistēmas. Kopš 19. gadsimta beigām dēvanāgarī raksts ir ticis uzskatīts jau par *de facto* sanskrita rakstības sistēmu, visticamāk iespaidojoties no Eiropas prakses, izvēloties rakstību sanskrita tekstu iespiešanai.

Indijā rakstība ieviesās samērā vēlu — ap 5. gadsimtu p.m.ē.; saskaņā ar Rīza Deivida (*Rhys Davids*) hipotēzi, tā tika ieviesta, pateicoties Vidējo austrumu tirgoņiem. Pat pēc rakstības ieviešanas mutvārdu tradīcija un teksta iegaumēšana joprojām palika kā Sanskrita literatūras ievērojama iezīme.
Ziemeļindijā ir atrodami brahmī iegravējumi, kas datējami jau kopš 3.gs. p.m.ē., vecākais ir redzams slavenajā Ašokas karaļa prakrita pīlāra gravējumos. Aptuveni vienlaikus ar brahmī rakstu tika lietots arī kharošthi raksts. Vēlāk (ap 4.—8.gs. m.ē.) guva pārsvaru Guptas raksts, kas darināts no brahmī raksta. No aptuveni 8.gs. Guptas rakstu izstūma Šārada raksts, kas savukārt no aptuveni 12.gs. tika aizvietots ar dēvanāgarī rakstu; starpposmos pastāvēja arī Siddhamas raksts. Austrumindijā tika lietots bengāļu raksts un vēlāk arī orija raksts.

Dienvidos, kur ir pārsvars dravīdu valodām, sanskrita rakstībā tika lietots kannada raksts — kannada un telugu valodā runājošos reģionos, telugu raksts — telugu un tamilu valodā runājošos reģionos, malajalamiešu raksts un grantha raksts — tamilu valodā runājošos reģionos.

 Sanskrits mūsdienu indiešu rakstos. «Lai svētī Šiva tos, kas rod prieku Dievu valodā». (Kalidasa)
### Latinizācija

Kopš 18. gadsimta beigām sanskrits ir atveidots latīņu alfabētā. Mūsdienās visplašāk lietotā sistēma ir SSTA (starptautiskais sanskrita transliterācijas alfabēts), kas ir kļuvis par akadēmisko standartu kopš 1912. gada, un kurš tiek lietots arī šajā rakstā. Ir ieviestas arī ASCII-tipa transliterācijas shēmas, sakarā ar grūtībām atveidot sanskrita rakstzīmes dažādās datorprogrammās. Tajās ietilpst Harvard-Kyoto un ITRANS bezzuduma transliterācijas shēmas, kas tiek plaši lietotas internetā, galvenokārt *Usenet*ā un e-pasta vēstulēs, lai atvieglotu un paātrinātu teksta ievadi, kā arī uzlabotu teksta lasāmību. Palielinoties unikodu atbalstošu internetpārlūku pieejamībai, SSTA ir kļuvis populārs arī interneta rakstos.

Zinātniskajos darbos dēvanāgarī 19. gadsimtā galvenokārt tika lietots pilnu tekstu un garu izvilkumu pierakstam un pavairošanai, arī Eiropas zinātnieku vidū. Bet neskatoties uz to atsevišķi sanskrita vārdi un nosaukumi Eiropas valodās sastādītajos tekstos parasti tiek atveidoti, izmantojot latīņu transliterāciju, un kopš 20. gadsimta vidus teksta versijas, ko rediģējuši vai veidojuši Rietumu zinātnieki, vairumā gadījumu tiek atveidotas latīņu transliterācijā.

## Gramatika

### Lietvārdu locīšana

Sanskrits ir fleksīva valoda, kurā ir trīs gramatiskās dzimtes (vīriešu, sieviešu un nekatra dzimte) un trīs skaitļi (vienskaitlis, divskaitlis un daudzskaitlis). Tajā ir astoņi gramatiskie locījumi: nominatīvs, vokatīvs, akuzatīvs, instrumentālis, datīvs, ablatīvs, ģenitīvs un lokatīvs.

Jautājums par reālo locījumu skaitu ir strīdīgs. Pānini izšķir sešas *karakas*, kas atbilst nominatīvam, akuzatīvam, datīvam, instrumentālim, lokatīvam un ablatīvam . Pānini tās definē skojoši (Ashtadhyayi, I.4.24-54):

1. *Apadana* (lit. 'noņemt'): "(tas, kas ir) izejas/atskaites punkts." Atbilst ablatīva locījumam, kas apzīmē nekustīgu objektu vai vietu, no kuras notiek kustība.
2. *Sampradana* ('balva'): "tas, kam tiek paredzēts darījums vai lieta". Atbilst datīva locījumam, kas apzīmē saņēmēju došanas darbībā utml.
3. *Karana* ("darbarīks"): "tas, kas ietekmē galaiznākumu." Atbilst instrumentāļa locījumam, kas apzīmē darbarīku, ar ko tiek veikta darbība.
4. *Adhikarana* ('vieta'): vai "pamats". Atbilst lokatīva locījumam, kas apzīmē vietu, kur notiek darbība.
5. *Karman* ('darījums'/'lieta'): "tas, ko darītājs vēlas sasniegt, iegūt". Atbilst akuzatīva locījumam, kas apzīmē darbības mērķi vai objektu, kas tiek pārvietots.
6. *Karta* ('darītājs'): "tas, kurš ir neatkarīgs darbībā". Atbilst nominatīva locījumam, kas apzīmē darītāju.
 (Pamatojoties uz Scharfe, 1977: 94)

Piederības locījums (*Sambandha*) un vokatīvs iztrūkst Pānini gramatikā.

Šajā rakstā lietvārdi ir iedalīti piecās deklinācijās. Deklinācija, pie kuras pieder lietvārds, galvenokārt tiek noteikta pēc galotnes.

#### Vispārīga lietvārdu un īpašības vārdu locījumu galotņu shēma

Vispārīgā galotņu shēma, kas dota zemāk redzamajā tabulā, ir derīga praktiski visiem lietvārdiem un īpašības vārdiem. Tomēr atbilstoši dzimtei un beigu patskanim/līdzskanim pastāv arī iepriekšnoteikti *sandhi* likumi, kurus pielietojot tiek iegūta galīgā locītā vārda forma. Iekavās ir dotas nekatras dzimtes galotnes, pārējās ir vīriešu un sieviešu dzimtes galotnes. Ir dota gan dēvanāgarī, gan SSTA transliterācija.

|  | Vienskaitlis | Divskaitlis | Daudzskaitlis |
| --- | --- | --- | --- |
| **Nominatīvs** | -स् -s (-म् -m) | -औ -au (-ई -ī) | -अस् -as (-इ -i) |
| **Vokatīvs** | -स् -s (- -) | -औ -au (-ई -ī) | -अस् -as (-इ -i) |
| **Akuzatīvs** | -अम् -am (-म् -m) | -औ -au (-ई -ī) | -अस् -as (-इ -i) |
| **Instrumentālis** | -आ -ā | -भ्याम् -bhyām | -भिस् -bhis |
| **Datīvs** | -ए -e | -भ्याम् -bhyām | -भ्यस् -bhyas |
| **Ablatīvs** | -अस् -as | -भ्याम् -bhyām | -भ्यस् -bhyas |
| **Ģenitīvs** | -अस् -as | -ओस् -os | -आम् -ām |
| **Lokatīvs** | -इ -i | -ओस् -os | -सु -su |

#### a un ā celmi

A un ā ([ə] un [ɑː]) celmi sastāda lielāko lietvārdu klasi. Kā likums, lietvārdi, kas pieder pie šīs klases, ar celma galotni, kas beidzas ar īso a [ə], ir vai nu vīriešu vai nekatras dzimtes. Savukārt lietvārdi, kas beidzas ar garo ā [ɑː] gandrīz vienmēr pieder pie sieviešu dzimtes. A celma īpašības vārdi, kas beidzas ar īso a [ə], pieder pie vīriešu vai nekatras dzimtes, bet, kas beidzas ar garo ā [ɑː], — pie sieviešu dzimtes.

|  | Vīr.dz. (*vīra-* 'vīrs') | Nek.dz. (*āsya-* 'mute') | Siev.dz. (*kāntā* 'iemīļotā') |
| --- | --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk | Dsk. | Vsk. | 2sk | Dsk. |
| **Nom.** | vīras | vīrāu | vīrās | āsyàm | āsyè | āsyā̀ni | kāntā | kānte | kāntās |
| **Vok.** | vīra | vīrau | vīrās | ā́sya | āsyè | āsyā̀ni | kānte | kānte | kāntās |
| **Aku.** | vīram | vīrāu | vīrān | āsyàm | āsyè | āsyā̀ni | kāntām | kānte | kāntās |
| **Ins.** | vīrena | vīrābhyām | vīrāis | āsyèna | āsyā̀bhyām | āsyāìs | kāntayā | kāntābhyām | kāntābhis |
| **Dat.** | vīrāya | vīrābhyām | vīrebhyas | āsyā̀ya | āsyā̀bhyām | āsyèbhyas | kāntāyai | kāntābhyām | kāntābhyās |
| **Abl.** | vīrāt | vīrābhyām | vīrebhyas | āsyā̀t | āsyā̀bhyām | āsyèbhyas | kāntāyās | kāntābhyām | kāntābhyās |
| **Ģen.** | vīrasya | vīrayos | vīrānām | āsyàsya | āsyàyos | āsyā̀nām | kāntāyās | kāntayos | kāntānām |
| **Lok.** | vīre | vīrayos | vīreṣu | āsyè | āsyàyos | āsyèṣu | kāntāyām | kāntayos | kāntāsu |

#### i un u celmi

**i celmi**|  | Vīr. un siev.dz. (*gáti-* 'gaita') | Nek.dz. (*vā́ri-* 'ūdens') |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk | Dsk. | Vsk. | 2sk | Dsk. |
| **Nom.** | gátis | gátī | gátayas | vā́ri | vā́riṇī | vā́rīṇi |
| **Vok.** | gáte | gátī | gátayas | vā́ri, vā́re | vā́riṇī | vā́rīṇi |
| **Aku.** | gátim | gátī | gátīs | vā́ri | vā́riṇī | vā́rīṇi |
| **Ins.** | gátyā | gátibhyām | gátibhis | vā́riṇā | vā́ribhyām | vā́ribhis |
| **Dat.** | gátaye, gátyāi | gátibhyām | gátibhyas | vā́riṇe | vā́ribhyām | vā́ribhyas |
| **Abl.** | gátes, gátyās | gátibhyām | gátibhyas | vā́riṇas | vā́ribhyām | vā́ribhyas |
| **Ģen.** | gátes, gátyās | gátyos | gátīnām | vā́riṇas | vā́riṇos | vā́riṇām |
| **Lok.** | gátāu, gátyām | gátyos | gátiṣu | vā́riṇi | vā́riṇos | vā́riṣu |

**u celmi**|  | Vīr. un siev.dz. (*śátru-* 'nedraugs') | Nek.dz. (*mádhu-* 'medus') |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk | Dsk. | Vsk. | 2sk | Dsk. |
| **Nom.** | śátrus | śátrū | śátravas | mádhu | mádhunī | mádhūni |
| **Vok.** | śátro | śátrū | śátravas | mádhu | mádhunī | mádhūni |
| **Aku.** | śátrum | śátrū | śátrūn | mádhu | mádhunī | mádhūni |
| **Ins.** | śátruṇā | śátrubhyām | śátrubhis | mádhunā | mádhubhyām | mádhubhis |
| **Dat.** | śátrave | śátrubhyām | śátrubhyas | mádhune | mádhubhyām | mádhubhyas |
| **Abl.** | śátros | śátrubhyām | śátrubhyas | mádhunas | mádhubhyām | mádhubhyas |
| **Ģen.** | śátros | śátrvos | śátrūṇām | mádhunas | mádhunos | mádhūnām |
| **Lok.** | śátrāu | śátrvos | śátruṣu | mádhuni | mádhunos | mádhuṣu |

#### Garo patskaņu celmi

|  | ā celmi (*jā-* 'brīnums') | ī celmi (*dhī-* 'doma') | ū celmi (*bhū-* 'Zeme') |
| --- | --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| **Nom.** | jā́s | jāú | jā́s | dhī́s | dhíyāu | dhíyas | bhū́s | bhúvāu | bhúvas |
| **Vok.** | jā́s | jāú | jā́s | dhī́s | dhiyāu | dhíyas | bhū́s | bhuvāu | bhúvas |
| **Aku.** | jā́m | jāú | jā́s, jás | dhíyam | dhíyāu | dhíyas | bhúvam | bhúvāu | bhúvas |
| **Ins.** | jā́ | jā́bhyām | jā́bhis | dhiyā́ | dhībhyā́m | dhībhís | bhuvā́ | bhūbhyā́m | bhūbhís |
| **Dat.** | jé | jā́bhyām | jā́bhyas | dhiyé, dhiyāí | dhībhyā́m | dhībhyás | bhuvé, bhuvāí | bhūbhyā́m | bhūbhyás |
| **Abl.** | jás | jā́bhyām | jā́bhyas | dhiyás, dhiyā́s | dhībhyā́m | dhībhyás | bhuvás, bhuvā́s | bhūbhyā́m | bhūbhyás |
| **Ģen.** | jás | jós | jā́nām, jā́m | dhiyás, dhiyā́s | dhiyós | dhiyā́m, dhīnā́m | bhuvás, bhuvā́s | bhuvós | bhuvā́m, bhūnā́m |
| **Lok.** | jí | jós | jā́su | dhiyí, dhiyā́m | dhiyós | dhīṣú | bhuví, bhuvā́m | bhuvós | bhūṣú |

#### ṛ celmi

ṛ celmi pārsvarā ir darītāju atvasinājumi kā *dātṛ* 'devējs', lai gan iekļauj arī radniecības terminus kā *pitṛ́* 'tēvs', *mātṛ́* 'māte' un *svásṛ* 'māsa'.

|  | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| --- | --- | --- | --- |
| **Nom.** | pitā́ | pitárāu | pitáras |
| **Vok.** | pítar | pitárāu | pitáras |
| **Aku.** | pitáram | pitárāu | pitṝ́n |
| **Ins.** | pitrā́ | pitṛ́bhyām | pitṛ́bhis |
| **Dat.** | pitré | pitṛ́bhyām | pitṛ́bhyas |
| **Abl.** | pitúr | pitṛ́bhyām | pitṛ́bhyas |
| **Ģen.** | pitúr | pitrós | pitṝṇā́m |
| **Lok.** | pitári | pitrós | pitṛ́ṣu |

### Personu un norādāmie vietniekvārdi

Pirmās un otrās personas vietniekvārdi lokāmi līdzīgi.

Piezīme: Vietās, kur dotas divas formas, otrā ir enklītiska un alternatīva forma. Ablatīvi vsk. un dsk. var tikt paplašināti ar zilbi — *tas*; t.i. *mat* vai *mattas*, *asmat* vai *asmattas*.

|  | 1. persona | 2. persona |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| Nom. | aham | āvām | vayam | tvam | yuvām | yūyam |
| Aku. | mām, mā | āvām, nau | asmān, nas | tvām, tvā | yuvām, vām | yuṣmān, vas |
| Ins. | mayā | āvābhyām | asmābhis | tvayā | yuvābhyām | yuṣmābhis |
| Dat. | mahyam, me | āvābhyām, nau | asmabhyam, nas | tubhyam, te | yuvābhyām, vām | yuṣmabhyam, vas |
| Abl. | mat | āvābhyām | asmat | tvat | yuvābhyām | yuṣmat |
| Ģen. | mama, me | āvayos, nau | asmākam, nas | tava, te | yuvayos, vām | yuṣmākam, vas |
| Lok. | mayi | āvayos | asmāsu | tvayi | yuvayos | yuṣmāsu |

Norādāmais vietniekvārds *ta*, kalpo arī kā 3. personas vietniekvārds.

|  | Vīr.dz. | Nek.dz. | Siev.dz. |
| --- | --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| Nom. | sás | tāú | té | tát | té | tā́ni | sā́ | té | tā́s |
| Aku. | tám | tāú | tā́n | tát | té | tā́ni | tā́m | té | tā́s |
| Ins. | téna | tā́bhyām | tāís | téna | tā́bhyām | tāís | táyā | tā́bhyām | tā́bhis |
| Dat. | tásmāi | tā́bhyām | tébhyas | tásmāi | tā́bhyām | tébhyas | tásyāi | tā́bhyām | tā́bhyas |
| Abl. | tásmāt | tā́bhyām | tébhyam | tásmāt | tā́bhyām | tébhyam | tásyās | tā́bhyām | tā́bhyas |
| Ģen. | tásya | táyos | téṣām | tásya | táyos | téṣām | tásyās | táyos | tā́sām |
| Lok. | tásmin | táyos | téṣu | tásmin | táyos | téṣu | tásyām | táyos | tā́su |

### Skaitļa vārdi

Skaitļa vārdi no viens līdz desmit ir šādi:

1. éka
2. dví
3. trí
4. catúr
5. pañca
6. ṣáṣ
7. saptá, sápta
8. aṣṭá, áṣṭa
9. náva
10. dáśa

Skaitļa vārdi no 1 līdz 4 ir lokāmi. **Éka** tiek locīts kā īpašības vārds, vienīgi tam nav divskaitļa formas. **Dvá** ir tikai divskaitļa forma. **Trí** un **catúr** tiek locīti nekārtni:

|  | Trīs | Četri |
| --- | --- | --- |
| Vīr.dz. | Nek.dz. | Siev.dz. | Vīr.dz. | Nek.dz. | Siev.dz. |
| Nom. | tráyas | trī́ṇi | tisrás | catvā́ras | catvā́ri | cátasras |
| Aku. | trīn | trī́ṇi | tisrás | catúras | catvā́ri | cátasras |
| Ins. | tribhís | tisṛ́bhis | catúrbhis | catasṛ́bhis |
| Dat. | tribhyás | tisṛ́bhyas | catúrbhyas | catasṛ́bhyas |
| Abl. | tribhyás | tisṛ́bhyas | catúrbhyas | catasṛ́bhyas |
| Ģen. |  triyāṇā́m | tisṛṇā́m | caturṇā́m | catasṛṇā́m |
| Lok. | triṣú | tisṛ́ṣu | catúrṣu | catasṛ́ṣu |

### Darbības vārdi

#### Darbības vārdu klasifikācija

Sanskritā ir desmit darbības vārdu klases, kas ir sadalītas divas plašās grupās: atematiskajos un tematiskajos darbības vārdos. Tematiskie darbības vārdi šādi ir nosaukti, jo starp vārda celmu un galotni tiek ievietots t.s. tematiskais patskanis *a*. Tas ļauj tematiskos darbības vārdus kaut cik sistematizēt. Darbības vārda locīšanā lietotie paplašinājumi ietver priedēkļus, piedēkļus, iestarpinājumus un zilbju atkārtojumus. Darbības vārda saknei ir nulles, guṇa un vṛddhi pakāpes (ne obligāti visas trīs). Ja V ir nulles pakāpes patskanis, par guṇa-pakāpes patskani tradicionāli tiek uzskatīts savienojums a + V, bet par vṛddhi-pakāpes patskani — ā + V.

#### Laiki

Darbības vārda laiki ir sagrupēti četrās 'sistēmās' (vēl pastāv arī divdabji un nenoteiksmes un arī tādi veidojumi kā intensīvi/frekventatīvi, dezideratīvi, kauzatīvi un benediktīvi, kas atvasināti no vienkāršajām formām), kas balstītas uz atšķirīgām celmu formām (kas atvasinātas no darbības vārdu saknēm), kas tiek lietotas locīšanā. Pastāv četri laiki:

* tagadnes laiki (vienkāršā tagadne, nepabeigtā pagātne, pavēles izteiksme, vēlējuma izteiksme)
* pagātnes laiki (pabeigtā pagātne)
* aorists
* nākotnes laiki (vienkāršā nākotne, nosacījuma izteiksme)

##### Tagadnes laiki

Tagadnes laiki iekļauj vienkāršo tagadni un nepabeigto pagātni, vēlējuma un pavēles izteiksmi, kā arī dažas paliekas no senā subjunktīva. Tagadnes celmi tiek veidoti dažādos veidos. Indiešu gramatiķi izšķir 10 tagadnes laiku celmu veidošanas veidus.

Atematiskajiem darbības vārdiem tagadnes celms var tikt veidots sekojoši:

  2. Bez jebkādas modifikācijas, piem., *ad* 'ēd' no *ad* 'ēst'.

  3. Ar pirmās zilbes atkārtojumu, kas tiek pievienots pirms saknes, piem., *juhu* no *hu* 'ziedot'.

  7. Ar *na* vai *n* iestarpinājumu pirms saknes pēdējā līdzskaņa (ar attiecīgajām *sandhi* izmaiņām), piem., *rundh* vai *ruṇadh* no *rudh* 'traucēt'.

  5. Ar piedēkli *nu* (guṇa no *no*), piem., *sunu* no *su* 'izspiest'.

  8. Ar piedēkli *u* (guṇa no *o*), piem., *tanu* no *tan* 'stiept'. Mūsdienu valodniecībā šī klase parasti tiek traktēta kā apakšklase no 5., proti, *tanu* ir atvasināts no *tnnu* (vai *tąnu*), kas ir 0. pakāpe no \**tannu*, jo indoeiropiešu pirmvalodā [m] un [n] varēja būt patskaniski (t.i. [am] un [an]), kas sanskritā (un arī grieķu valodā) ir kļuvuši par [a] (proti, ir notikusi maiņa *an > a* un un *am > a*). Vairums darbības vārdu, kas pieder 8.klasei, ir veidojušies šādā veidā; *kar* 'darīt, taisīt' bija 5. klase Vēdu valodā (*krnoti* 'taisa, dara'), bet mainīta uz 8. klasi klasiskajā sanskritā (*karoti* 'taisa, dara')

  9. Ar piedēkli *nā* (0. pakāpe *nī* vai *n*), piem., *krīṇa* vai *krīṇī* no *krī* 'pirkt'.

Tematiskajiem darbības vārdiem tagadnes celms var tikt veidots sekojoši:

  1. Ar tematiskā patskaņa *a* iestarpināšanu ar guṇa pastiprinājumu, piem., *bháva* no *bhū* 'būt'.

  6. Ar tematiskā patskaņa *a* iestarpināšanu ar uzsvara nobīdi uz šo patskani, piem., *tudá* no *tud* 'ticēt'.

  4. Ar *ya* iestarpinājumu, piem, *dī́vya* no *div* 'spēlēt'.

Indiešu gramatiķu aprakstītā desmitā klase atbilst darbībai, kas pēc dabas ir atvasināta no kaut kā, un tādējādi nav īsti laika-celma veidojums. Tā tiek veidota iestarpinot *ya* ar guṇa pastiprinājumu un pagarinājumu saknes pēdējam patskanim, piem., *bhāvaya* no *bhū* 'būt'.

##### Pagātnes laiki

Pagātnes laiki ietver tikai pabeigto pagātni. Celms tiek veidots ar zilbes atkārtojumu, tāpat kā tagadnes laikos.

Pagātnes laiku sistēma arī veido darbības vārda t.s. "stiprās" un "vājās" formas — stiprā forma tiek lietota darāmās kārtas vienskaitlī, bet vājā forma pārējos gadījumos.

##### Aorists

Aorists iekļauj īsto aoristu (ar īstenības izteiksmes pagātnes nozīmi, piem., *abhūḥ* 'biji') un dažas no senā injunktīva formām (kas lietotas gandrīz tikai un vienīgi aizliegumos ar *mā*, piem., *mā bhūḥ* 'neesi'). Galvenā atšķirība starp abām ir priedēkļa *a-* esamība/neesamība, kas tiek pievienots celma priekšā.

Aorista sistēmas celmam patiesībā ir trīs dažādi veidi: vienkāršais aorists, atkārtojošais aorists (semantiski saistīts ar cēloņa darbības vārdu) un svilpjošais aorists. Vienkāršais aorists tiek veidots tieši no saknes celma (piem., *bhū-*: *a-bhū-t* "bija"). Atkārtojošais aorists iekļauj saknes atkārtošanu, kā arī celma patskaņu saīsināšanu vai izmešanu. Svilpjošais aorists tiek veidots pievienojot *s* aiz celma.

##### Nākotnes laiki

Nākotnes laiku sistēma tiek veidota, pievienojot *sya* vai *iṣya* un guṇa.

### Darbības vārdu locīšana

Katram darbības vārdam ir gramatiskā kārta — darāmā, ciešamā vai vidējā. Pastāv arī bezpersonas kārta, kas var tikt aprakstīta kā nepārejošo darbības vārdu ciešamā kārta. Sanskrita darbības vārdiem ir īstenības izteiksme, vēlējuma izteiksme un pavēles izteiksme. Valodas senākajām formām bija arī subjunktīvs, taču tas ir zudis laikaposmā līdz klasiskajam sanskritam.

#### Vispārīgā galotņu sistēma

Locījumu galotnes sanskritā izsaka personu, skaitli un kārtu. Tiek lietotas dažādas galotņu formas, atkarībā no tā, pie kāda laika celma un kādā izteiksmē tās tiek pievienotas. Darbības vārdu celmi vai galotnes pašas par sevi var mainīties atbilstoši sandhi likumiem.

|  | Darāmā kārta | Vidējā kārta |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| Tagadne | 1.pers. | -mi | -vás | -más | -é | -váhe | -máhe |
| 2.pers. | -si | -thás | -thá | -sé | -ā́the | -dhvé |
| 3.pers. | -ti | -tás | -ánti, -áti | -té | -ā́te | -ánte, -áte |
| Nepabeigtā pagātne | 1.pers. | -am | -vá | -má | -í, -á | -váhi | -máhi |
| 2.pers. | -s | -tám | -tá | -thā́s | -ā́thām | -dhvám |
| 3.pers. | -t | -tā́m | -án, -ús | -tá | -ā́tām | -ánta, -áta, -rán |
| Pabeigtā pagātne | 1.pers. | -a | -vá | -má | -é | -váhe | -máhe |
| 2.pers. | -tha | -áthus | -á | -sé | -ā́the | -dhvé |
| 3.pers | -a | -átus | -ús | -é | -ā́te | -ré |
| Pavēles izteiksme | 1.pers. | -āni | -āva | -āma | -āi | -āvahāi | -āmahāi |
| 2.pers. | -dhí, -hí, — | -tám | -tá | -svá | -ā́thām | -dhvám |
| 3.pers. | -tu | -tā́m | -ántu, -átu | -tā́m | -ā́tām | -ántām, -átām |

Tagadnes galotnes tiek lietotas īstenības izteiksmes vienkāršās tagadnes un nākotnes veidošanai. Nepabeigtās pagātnes galotnes tiek lietotas nepabeigtās pagātnes, nosacījuma izteiksmes, aorista un vēlējuma izteiksmes veidošanai. Pabeigtās pagātnes un pavēles izteiksmes galotnes tiek lietotas, attiecīgi, pabeigtās pagātnes un pavēles izteiksmes veidošanai.

#### Tagadnes laiku veidošana

Tagadnes laiku veidošanā iesaistītas visas darbības vārda formas, kas izmanto tagadnes celmus (skat. iepriekšējās sadaļas). Tas ietver visu izteiksmju tagadnes laikus, kā arī īstenības izteiksmes nepabeigto pagātni.

##### Atematiskā locīšana

Tagadnes laikos tiek izšķirtas darbības vārda stiprās un vājās formas. Stipro un vājo formu veidošana ir atšķirīga atkarībā no klases:

* Saknes un atkārtojošās klases (2 & 3) netiek modificētas vājajās formās, bet iegūst guṇa pastiprinājumu stiprajās formās.
* Nāseņu klase (7) netiek modificēta vājajā formā, bet nāsenis tiek paplašināts līdz *ná* stiprajā formā.
* nu-klasē (5) ir *nu* vājajā formā un *nó* stiprajā formā.
* nā-klasē (9) ir *nī* vājajā formā un *nā́* stiprajā formā. *nī* tiek izlaists pirms patskaniskajām galotnēm.

Īstenības izteiksmes tagadnē tiek lietotas tagadnes galotnes, bet nepabeigtajā pagātnē — nepabeigtās pagātnes galotnes. Darāmās kārtas vienskaitļa formām ir uzsvars uz saknes un tās tiek veidotas no stiprajām formām, kamēr citām formām ir uzsvars uz galotnes un tās tiek veidotas no vājajām formām.

**Īstenības izteiksme**|  | Darāmā kārta | Vidējā kārta |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| Tagadne | 1.pers. | dvéṣmi | dviṣvás | dviṣmás | dviṣé | dviṣváhe | dviṣmáhe |
| 2.pers. | dvékṣi | dviṣṭhás | dviṣṭhá | dvikṣé | dviṣā́the | dviḍḍhvé |
| 3.pers | dvéṣṭi | dviṣṭás | dviṣánti | dviṣṭé | dviṣā́te | dviṣáte |
| Nepabeigtā pagātne | 1.pers | ádveṣam | ádviṣva | ádviṣma | ádviṣi | ádviṣvahi | ádviṣmahi |
| 2.pers | ádveṭ | ádviṣṭam | ádvisṭa | ádviṣṭhās | ádviṣāthām | ádviḍḍhvam |
| 3.pers | ádveṭ | ádviṣṭām | ádviṣan | ádviṣṭa | ádviṣātām | ádviṣata |

Vēlējuma izteiksmē tiek lietotas nepabeigtās pagātnes galotnes. Darāmajā kārtā pie saknes tiek pievienots *yā*, bet vidējā kārtā — *ī*.

**Vēlējuma izteiksme**|  | Darāmā kārta | Vidējā kārta |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| 1.pers. | dviṣyā́m | dviṣyā́va | dviṣyā́ma | dviṣīyá | dviṣīvahi | dviṣīmahi |
| 2.pers. | dviṣyā́s | dviṣyā́tam | dviṣyā́ta | dviṣīthās | dviṣīyāthām | dviṣīdhvam |
| 3.pers. | dviṣyā́t | dviṣyā́tām | dviṣyus | dviṣīta | dviṣīyātām | dviṣīran |

Pavēles izteiksmē tiek lietotas pavēles izteiksmes galotnes. Uzsvars ir mainīgs un tas ietekmē patskaņu kvalitāti. Formās, kurās uzsvars krīt uz galotni, tiek pielietots guṇa pastiprinājums, bet tajās, kurās uzsvērts ir celms, patskanis netiek mainīts.

**Pavēles izteiksme**|  | Darāmā kārta | Vidējā kārta |
| --- | --- | --- |
| Vsk. | 2sk. | Dsk. | Vsk. | 2sk. | Dsk. |
| 1.pers. | dvéṣāṇi | dvéṣāva | dvéṣāma | dvéṣāi | dvéṣāvahāi | dvéṣāmahāi |
| 2.pers. | dviḍḍhí | dviṣṭám | dviṣṭá | dvikṣvá | dviṣāthām | dviḍḍhvám |
| 3.pers. | dvéṣṭu | dviṣṭā́m | dviṣántu | dviṣṭā́m | dviṣā́tām | dviṣátām |

## Skatīt arī

* Avestas valoda
* Dēvanāgarī
* Sanskrita literatūra
* Indiešu skaitļa vārdi
* Sanskrita skaitļa vārdi
* Vrddhi
* Grantha raksts
* Indoeiropiešu valodas
* Indijas valodas
* Indijas nacionālo valodu saraksts
* Senpersu valoda

## Atsauces

### Bibliogrāfija

Ievads
* *The Sanskrit Language* — T. Burrow — ISBN 81-208-1767-2
* *Sanskrit Pronunciation* — Bruce Cameron — ISBN 1-55700-021-2
* *Teach Yourself Sanskrit* — Prof. M. Coulson — ISBN 0-340-85990-3
* *Devavāṇīpraveśikā: An Introduction to the Sanskrit Language* — Robert P. Goldman — ISBN 0-944613-40-3
* *A Higher Sanskrit Grammar* — M. R. Kale — ISBN 81-208-0178-4
* *A Sanskrit Grammar for Students* — A. A. Macdonell — ISBN 81-246-0094-5
* *The Sanskrit Language: An Introductory Grammar and Reader* — Walter Harding Maurer — ISBN 0-7007-1382-4
* *Conversational Sanskrit* — Dr. Vagish Shastri — ISBN 81-85570-12-4
* भाषा विज्ञान (*Bhasha Vigyan*) — Bholanath Tiwari — [1955] 2004 — ISBN 81-225-0007-2
* *A Practical Grammar Of The Sanskrit Language Arranged With Reference To The Classical Languages Of Europe For The Use Of English Students*  — Monier Monier-Williams (1846)

Gramatikas
* W. D. Whitney, *Sanskrit Grammar: Including both the Classical Language and the Older Dialects*
* W. D. Whitney, *The Roots, Verb-Forms and Primary Derivatives of the Sanskrit Language: (A Supplement to His Sanskrit Grammar)*
* Wackernagel, Debrunner, *Altindische Grammatik*, Göttingen.
	+ vol. I. phonology Jacob Wackernagel (1896)
	+ vol. II.1. introduction to morphology, nominal composition, Wackernagel (1905)
	+ vol. II.2. nominal suffixes, J. Wackernagel and Albert Debrunner (1954)
	+ vol. III. nominal inflection, numerals, pronouns, Wackernagel and Debrunner (1930)
* B. Delbrück, *Altindische Tempuslehre* (1876)

Vārdnīcas
* Otto Böhtlingk, Rudolph Roth, *Petersburger Wörterbuch*, 7 vols., 1855-75
* Otto Böhtlingk, *Sanskrit Wörterbuch in kürzerer Fassung* 1883—86 (1998 reprint, Motilal Banarsidass, Delhi)
* Monier Monier-Williams, *Sanskrit-English Dictionary* (1898, 1899)
* Manfred Mayrhofer, *Kurzgefasstes etymologisches Wörterbuch des Altindischen*, 1956-76
* Manfred Mayrhofer, *Etymologisches Wörterbuch des Altindoarischen*, 3 vols., 2742 pages, 2001, ISBN 3-8253-1477-4

## Ārējās saites

* Sanskrit Siddham (Bonji) Numbers Arhivēts 2009. gada 7. februārī, *Wayback Machine* vietnē.
* Sanskrit Documents Documents in ITX format of Upanishads, Stotras etc. and a metasite with links to translations, dictionaries, tutorials, tools and other Sanskrit resources.
* Samskrita Bharati Arhivēts 2007. gada 26. novembrī, *Wayback Machine* vietnē.
* American Sanskrit Institute
* Sanskrit Scriptures in streaming realplayer[novecojusi saite]
* Transliterator from romanized to Unicode Sanskrit transliterator.
* Sanskrit transliterator with font conversion to latin and other Indian Languages
* Sanskrit Alphabet Arhivēts 2007. gada 17. martā, *Wayback Machine* vietnē. in Devanagari, Gujarati, Thai scripts with an extensive list of Devanagari and Gujarati conjuncts
* Glossary of Sanskrit Terms
* HinduWiki.Com — A collaborated wiki web site covering all aspects of Hinduism.
* Digital Sanskrit Buddhist Canon
* Clay Sanskrit Library Arhivēts 2019. gada 7. jūlijā, *Wayback Machine* vietnē. publishes Sanskrit literature with facing-page text and translation. Also offers searchable corpus and numerous downloadable materials.
* GRETIL: Göttingen Register of Electronic Texts in Indian Languages Arhivēts 2010. gada 7. novembrī, *Wayback Machine* vietnē. a cumulative register of the numerous download sites for electronic texts in Indian languages.
* Sanskrit as a career option — an article in The Statesman

### Vārdnīcas

* Monier-Williams Dictionary — Searchable
* Monier-Williams Dictionary — Printable
* Sanskrit Translation
* Tiešsaistes haiperteksta vārdnīca
* Sanskrita-Franču vārdnīca no Gérard Huet

### Rokasgrāmatas

* Discover Sanskrit A concise study of the Sanskrit language
* Sanskrit Self Study An introduction to Sanskrit Language in 54 self study lessons by Chitrapur Math
* Harivenu Dâsa — An Introductory Course based on S'rîla Jîva Gosvâmî's Grammar a vaishnava version of Pânini's grammar: (pdf-file)
* A Sanskrit Tutor
* Sanskrit Audio Lessons from NCERT
* Samskrit Video Lessions
* Ancient Sanskrit Online from the University of Texas at Austin

### Gramatikas

* An Analytical Cross Referenced Sanskrit Grammar By Lennart Warnemyr. Phonology, morphology and syntax, written in a semiformal style with full paradigms.