# Džidu Krišnamūrti

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Džidu Krišnamūrti జిడ్డు కృష్ణమూర్తి |
| --- |
|  |
| Džidu Krišnamūrti 20. gadsimta 20. gados |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1895. gada 12. maijā  Madanapalle, Madrasas prezidentūra, Britu Indija (tagad  Indija) |
| Miris | 1986. gada 17. februārī (90 gadi)  Ohai, Kalifornija, Amerikas Savienotās Valstis |

 |
|

| Vispārīgā informācija |
| --- |

 |

**Džidu Krišnamūrti** (telugu: జిడ్డు కృష్ణమూర్తి, *Jiḍḍu Kr̥ṣṇamūrti*, dzimis 1895. gada 12. maijā, miris 1986. gada 17. februārī) bija Indijas filozofs, domātājs, dzejnieks, orators un garīgais sludinātājs. Viņu teozofijā izglītoja angļu sociālā reformatore Annija Bezanta, kas apgalvoja, ka nākšot “Pasaules skolotājs” — mesija, kas nesīs pasaulē apgaismību. Džidu kļuva par rakstnieku un skolotāju. 20. gadsimta 20. gados daudz laika pavadīja Eiropā un Amerikas Savienotajās Valstīs. 1929. gadā Džidu Krišnamūrti pārtrauca sadarboties ar Bezantas vadīto Teozofisko biedrību un atteicās no jebkādām pretenzijām kļūt par “Pasaules skolotāju”. Ar nesatricināmu pašapziņu sludinot totālās garīgās brīvības nepieciešamību, viņš kļuva par populāru lektoru. Lai sekmētu savu mērķi, Krišnamūrti izveidoja dažādas biedrības Amerikas Savienotajās Valstīs, Apvienotajā Karalistē, Indijā, Spānijā un Kanādā. Viņa zināmākie darbi ir *The Songs of Life* (1931) un “Piezīmes par dzīvi” (1956–1960).

## Biogrāfija

Džidu Krišnamūrti dzimis 1895. gada 12. maijā britu valdības ierēdņa ģimenē, Madanapallē. 1909. gadā Džidu ģimene pārcēlās uz Adjaru (netālu no Madrasas), kur viņa tēvs Teozofiskajā biedrībā bija ieguvis darbu. Ar savām spējām nonākt transā Džidu Krišnamūrti piesaistīja sabiedrības uzmanību, it īpaši Teozofiskās biedrības vadītājas Annijas Bezantas (*Annie Besant*) un Čārlza Vebstera Ledbītera (*Charles Webster Leadbeater*) uzmanību. 1911. un 1912. gadā Džidu ar brāli bija devušies uz Angliju, bet viņu tēvs, atklājot intīmo saikni starp viņa dēliem un Ledbīteru, uzsāka tiesas prāvu pret Teozofisko biedrību. 1914. gadā Bezantas vadītā organizācija uzvarēja tiesas prāvā. Džidu Krišnamūrti ar brāli bija palikuši Anglijā, kur mēģināja iestāties Oksfordas Universitātē. No 1920. līdz 1929. gadam starp teozofiem paplašinājās Krišnamūrti kults. Viņš arvien biežāk uzstājās teozofu sanāksmēs (Indijā, Nīderlandē, Amerikā), paziņojot par “atklāsmēm” un sludinot sevi par “Pasaules skolotāju”. 1929. gadā Džidu Krišnamūrti pārtrauca sadarboties ar Bezantas vadīto Teozofisko biedrību un atteicās no jebkādām pretenzijām kļūt par “Pasaules skolotāju”. 1933. gadā Annija Bezanta, kas bija virzījusi Krišnamūrti kā “Pasaules skolotāju”, nomira. Džidu Krišnamūrti nomira Kalifornijā 1986. gada 17. februārī, 90 gadu vecumā.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Džidu Krišnamūrti.
* «Džidu Krišnamurti - biogrāfija» (latviešu). Mystic rose. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2018. gada 20. decembrī. Skatīts: 2019. gada 2. novembrī.
* «Jiddu Krishnamurti - Indian spiritual leader» (angļu). Encyclopedia Britannica.
* «Кришнамурти» (krievu). Большая российская энциклопедия. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2019. gada 2. aprīlī. Skatīts: 2019. gada 2. novembrī.