Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Leanders Paess[labot | labot pirmkodu]

**Leanders PaessLeander Paes*|  |
| Personas dati |
| **Sporta veids** | Teniss |
| **Pārstāvētā valsts** |  Indija |
| **Dzimšanas datums** | 1973. gada 17. jūnijā |
| **Dzimšanas vieta** |  Kalkāta, Indija |
| **Augums** | 177 cm |
| **Profesionāļos kopš** | 1991 |
| **Karjeras ieņēmumi** | $5 469 297 |
| Vienspēles |
| **Karj. spēles (uzv./zaud.)** | 101–99 |
| **Karjeras tituli** | 1 |
| **Augstākā vieta rangā** | 73. (24.08.1998.) |
| Grand Slam vienspēļu rezultāti |
| **Austrālijas atklātais čempionāts** | 3R (1997, 2000) |
| **Francijas atklātais čempionāts** | 2R (1997) |
| **Vimbldonas čempionāts** | 2R (2001) |
| **ASV atklātais čempionāts** | 3R (1997) |
| Lielākās sacensības |
| Olimpiskās spēles | Bronza (1996) |
| Dubultspēles |
| **Karj. spēles (uzv./zaud.)** | 770–457 |
| **Karjeras tituli** | 46 |
| **Augstākā vieta rangā** | 1. (21.06.1999.) |
| Grand Slam dubultspēļu rezultāti |
| **Austrālijas atklātais čempionāts** | F (1999, 2006, 2011) |
| **Francijas atklātais čempionāts** | W (1999, 2001, 2009) |
| **Vimbldonas čempionāts** | W (1999) |
| **ASV atklātais čempionāts** | W (2006, 2009) |
| Lielākās dubulspēļu sacensības |
| ATP Tour fināls | F (1997, 1999, 2000, 2005) |
| Olimpiskās spēles | 4. vieta (2004) |
| Jauktās dubultspēles |
| **Karj. spēles (uzv./zaud.)** | 524–271 |
| **Karjeras tituli** | 6 |
| Grand Slam dubulspēļu rezultāti |
| **Austrālijas atklātais čempionāts** | **W** (2003, 2010) |
| **Francijas atklātais čempionāts** | F (2005) |
| **Vimbldonas čempionāts** | **W** (1999, 2003, 2010) |
| **ASV atklātais čempionāts** | **W** (2008) |
|

|  Medaļas |
| --- |
|

| Vīriešu teniss |
| --- |
| Pārstāvot:  Indija |
|  Olimpiskās spēles |
| **Bronza** | Atlanta 1996 | Vienspēles |

 |

 |

**Leanders Adrians Paess** (angļu: *Leander Adrian Paes*; dzimis 1973. gada 17. jūnijā Kalkātā, Indijā) ir profesionāls indiešu tenisists. Profesionāļa karjeru uzsāka 1991. gadā. L. Paesa labākais sasniegums ATP tūres vienspēļu rangā ir 1998. gada 24. augustā sasniegtā 73. vieta, dubultspēlēs viņš ir bijis ranga līderis (1999. gada 21. jūnijs).

Ar izcīnītiem sešiem vīriešu dubultspēļu un sešiem jaukto dubultspēļu tituliem *Grand Slam* turnīros, kā arī vairākiem fināliem, viņš tiek uzskatīts par vienu no visu laiku izcilākajiem dubultspēļu un jaukto dubultspēļu tenisistiem visā pasaulē. L. Paess ir visu laiku veiksmīgākais Indijas tenisists, kā arī Indijas izlases bijušais Deivisa kausa izcīņas komandas kapteinis.

Piedalījies sešās Olimpiskajās spēlēs (1992, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012). 1996. gadā Atlantā viņš izcīnīja bronzu vienspēlēs. Pēc uzvaras 2010. gada Vimbldonas jauktajās dubultspēlēs L. Paess kļuva par otro vīrieti, kurš Vimbldonā (dažādās disciplīnās) ir uzvarējis trijās dažādās desmitgadēs.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Leanders Paess.

* *Olympedia* profils (angliski)
* ATP tenisista profils (angliski)
* ITF profils (angliski)
* Deivisa kausa profils (angliski)
* *Tennis Temple* profils (angliski)
* *tennisabstract.com* profils (angliski)
# Universal Music Group[labot | labot pirmkodu]

| *Universal Music Group* |
| --- |
|  |
| Mātes kompānija | *Vivendi SA* |
| Dibināta | 1934. gadā kā *Decca Records USA*; 1990. gadā *MCA Music Entertainment Group*; 1996. un 1998. gadā UMG |
| Kompānijas zīmoli | *Universal Music Publishing Group* *Interscope-Geffen-A&M* *Island Def Jam Music Group* *Polydor Records* *Vivendi Entertainment* *Universal Motown Republic Group* *Decca Label Group* *Universal Music Group Nashville* *Verve Music Group* *Universal Music Enterprises* *Universal South Records* *Universal Music Latin Entertainment* *Fontana Distribution* *V2/Co-operative Music* |
| Žanrs | dažādi |
| Valsts |  ASV |
| Galvenā mītne | Ņujorka, ASV |
| Oficiālā mājas lapa | www.universalmusic.com |

Universal Music Group, saīsināti **UMG**, ir pasaulē lielākā biznesa kompānija un skaņu ierakstu meitas uzņēmums. Pati ietekmīgākā skaņu ierakstu kompānija "Lielajā skaņu ierakstu kompāniju četriniekā". Kompāniju dibinājusi franču mediju konglomerāts *Vivendi SA*.

Kompānijai ir reģionālie pārstāvji dažādās valstīs. UMG pieder pati lielākā mūzikas ierakstu izdevniecība pasaulē, *Universal Music Publishing Group*, pēc *BMG Music Publishing* iegādāšanās 2007. gada maijā.

Galvenais *Vivendi SA* birojs atrodas Parīzē, Francijā. ASV galvenais birojs atrodas Ņujorkā. Vēl Amerikas Savienotajās Valstīs kompānija pārstāvēta divos birojos: Kalifornijā un Santamonikā. Kompānijas biroji atrodas arī Londonā un Romfordā, Apvienotajā Karalistē.

## Vēsture

Kompānija *Universal Music* agrāk bija viens vesels ar *Universal Pictures*. Šīs kompānijas grupas izveide cieši saistīta ar *Decca Records* tīklu formēšanu 1934. gadā. 1962. gadā šo tīklu iegādājās korporācija *MCA Inc.*. Mūsdienās pastāvošā organizācija "UMG" izveidota 1998. gadā, kad tās dibinātājs *Seagram* (mūsdienās *Vivendi SA* sastāvā) iegādājās skaņu ierakstu studiju *PolyGram*, kuru 1945. gadā dibināja kompānija *Philips*. Nosaukumu *Universal Music Group* pirmo reizi uzņēmumam piešķīra divus gadus agrāk, kad pārdēvēja *MCA Music Entertainment Group*.

Kopš 2004. gadā *Vivendi Universal Entertainment* (kas pieder *Vivendi SA*) iegādājās šo kompāniju no NBC (kas pieder *General Electric*), *Universal Music Group* un *Universal Pictures* ir atsevišķas komercdarbības uzņēmumi.

2006. gada februārī, konglomerāts *Vivendi SA* kļuva par vienīgo *Universal Music Group* īpašnieku, atpērkot 20% akciju no līdzīpašnieka *Matsushita* (*Panasonic Corporation*).

2007. gada 25. maijā *Vivendi SA* pabeidza *BMG Music Publishing* pirkumu par 2,19 miljardiem ASV dolāru, pēc iegūtā atbalsta no Eiropas Savienības.

## Pazīstami mūziķi, kas ierakstījuši albumus UMG ierakstu studijā

* *Eminem*
* Ešlija Simpsone
* Dani Minoga
* *Akon*
* Aleksandrs Ribaks
* *t.A.T.u.*
* *Soulwax*

## Piezīmes un atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Universal Music Group.
* Oficiālā tīmekļa vietne
# Valentīna diena

| Valentīna diena |
| --- |
| 1909. gadā izdota Valentīna dienas kartīte |
| Citi nosaukumi |
Valentīna diena Visu mīlētāju diena |
| Datums |
14. februāris |
| Biežums |
katru gadu |
| Saistīts ar |
Svēto Valentīnu, mīlestību |

**Svētā Valentīna diena** jeb **Visu mīlētāju diena**, sarunvalodā bieži **Valentīna diena**, ir mīlestības svētki, kas katru gadu daudzās valstīs tiek svinēti 14. februārī. Šajā dienā mīļotie cilvēki ar apsveikumiem un dāvanām pastiprināti pauž savu mīlestību vienam pret otru.

## Vēsture

Lai gan ir bijuši vairāki kristiešu mocekļi, kuriem vārds bija Valentīns, visticamāk šī diena ir nosaukta par godu 3. gadsimta kristiešu svētajam Valentīnam, kas bija moceklis aptuveni 269. gadā Romas imperatora Klaudija II valdīšanas laikā. Klaudijs II aizliedza jauniešiem precēties, jo uzskatīja, ka neprecēti vīri ir karot spējīgāki. Saskaņā ar leģendu, priesteris Valentīns turpinājis paslepus laulāt cilvēkus. Tas esot bijis iemesls, lai viņu sodītu ar nāvessodu.

Vēl pastāv versija, ka mūks Valentīns nonāca cietumā tieši tāpēc, ka bija kristietis. Kristiešus tajā laikā vajāja. Valentīns rakstīja vēstules cietuma uzrauga meitai, ar kuru viņš bija sadraudzējies un kurā bija iemīlējies. Vēstules viņš esot parakstījis ar frāzi "no Tava Valentīna".

Svētku pirmsākumi tiek saistīti ar romiešu svētkiem Luperkālijām (*Lupercalia*), kas svinēti februāra vidū. Šajos svētkos svinēja pavasara atnākšanu, tika veikti auglības rituāli, kā arī salozēja pa pāriem sievietes ar vīriešiem. Kristietībā šie pagānu svētki netika atzīti, lai arī tautā tie bija ļoti iecienīti, un, iespējams, tieši tāpēc 5. gadsimta beigās pāvests Gelasijs I pārdēvēja Luperkālijas par Svētā Valentīna dienu, lai radītu reliģijai atbilstošu iemeslu svinībām.

Aptuveni 14. gadsimtā Svētā Valentīna diena kļuva par romantikas dienu un ieguva tradīcijas, kas vairāk līdzinās mūsdienu Svētā Valentīna dienas svinēšanas tradīcijām.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Valentīna diena.
* «Gada vismīļākā un romantiskākā diena – Valentīndiena – ir klāt!». irlaiks.lv. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2013. gada 2. septembrī. Skatīts: 2018. gada 12. augustā.
* «Svētā Valentīna diena». Latvijas Nacionālā bibliotēka. Skatīts: 2021. gada 24. augustā.
# Prezbiteriānisms

**Prezbiteriānisms** ir protestantisma novirziens, kas radies reformācijas laikā 16. gadsimtā, galvenokārt saistīts ar Žanu Kalvinu un Džonu Noksu. Tā galvenās iezīmes ir baznīcas pārvalde, kur draudzes vada prezbiteru (vecaju) padome, nevis bīskaps vai viens priesteris, kā arī teoloģija, kas balstīta uz kalvinismu, uzsverot Dieva suverenitāti un predestināciju. Prezbiteriānisms raksturojas ar vienkāršotu liturģiju, kurā ir mazāk sakramentu un rituālu nekā katoļiem vai anglikāņiem.

Šī tradīcija ir īpaši izplatīta Skotijā, ASV, Kanādā un citās angliski runājošās valstīs.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Prezbiteriānisms.

* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Enciklopēdijas *Krugosvet* raksts (krieviski)
# Hārvarda Universitāte

| Hārvarda Universitāte |
| --- |
| *Harvard University* |
|  |
|
latīņu: *Universitas Harvardiana* |
| Moto | *Veritas* |
| Dibināta |
1636 |
| Tips |
Privāta |
| Finansējums |
32 miljardi US$ (2011) |
| Prezidents |
Drū Gilpina Fosta |
| Akadēmiskais personāls |
2107 |
| Administratīvais personāls |
2497 ārpus medicīniskā pers. 10 674 medicīniskais pers. |
| Studenti |
21 225 |
| Bakalaura izglītība |
7181 |
| Doktorantūra |
14 044 |
| Atrašanās vieta |  Keimbridža, Masačūsetsa, ASV |
| Laikraksts | *The Harvard Crimson* |
| Krāsa(-s) | *Crimson*      |
| Iesauka | *Harvard Crimson* |
| Mājaslapa | Harvard.edu |

Hārvarda Universitātes tieslietu skolas bibliotēkas lasītava
**Hārvarda Universitāte** (angļu: *Harvard University*) ir vecākā augstskola ASV un pēdējos gadus pēc universitāšu reitingiem tiek atzīta par labāko universitāti pasaulē. Tā atrodas Keimbridžā, Masačūsetsas štatā, ASV (nejaukt ar universitātes pilsētu Kembridžu Anglijā). Tajā pašlaik ir ap 21 000 studentu, no kuriem ap 7100 studē bakalaura programmās, bet 14 000 — profesionālajās, maģistra vai doktora programmās.

Pasaules universitāšu akadēmiskajā reitingā ieņem 1. vietu (2016).

## Vēsture

Hārvarda Universitāte tika nodibināta 1636. gadā ar nosaukumu New College, bet jau 1639. gadā tika pārdēvēta par **Hārvarda koledžu** — mācītāja Džona Hārvarda vārdā, kurš jaunajai skolai pēc savas nāves novēlēja savu 400 grāmatu bibliotēku un 750 mārciņu (mūsdienu vērtība ap 91 000 mārciņu). Sākotnēji tā līdzinājās klasiskajām Anglijas universitātēm ar uzsvaru uz kristīgo protestantisko izglītību.

19. gadsimta vidū universitāte tika privatizēta, un Čārlza Eliota vadības laikā (no 1869. līdz 1909. gadam) universitāte tika radikāli pārveidota par tādu universitāti, kas balstīta uz pētniecību. Vēlāk šis universitātes modelis tika ieviests arī citās universitātēs gan ASV, gan citur pasaulē.

## Personas

Kopā 75 Hārvarda Universitātes darbinieki, studenti, bijušie/esošie darbinieki un bijušie studenti ir saņēmuši Nobela prēmiju, starp tiem Els Gors un Henrijs Kisindžers. Universitāti ir beiguši 8 nākamie ASV prezidenti: Džons Adamss, Džons Kvinsijs Adamss, Džordžs V. Bušs, Raterfords Heizs, Džons Kenedijs, Franklins Rūzvelts, Teodors Rūzvelts (viņš arī Nobela prēmijas laureāts) un Baraks Obama. Universitāti ir beidzis arī atombumbas radītājs Roberts Openheimers un atvērtā koda filozofijas veidotājs Ričards Stalmans, *Microsoft* vadītājs Stīvs Bolmers, ANO ģenerālsekretārs Pans Kimuns, džeza komponists Leonards Bernstains, rakstniece Sūzana Zontāga, ekonomists Pols Semjuelsons, kā arī valodnieks un psihologs Stīvens Pinkers.

## Skatīt arī

* Pasaules universitāšu akadēmiskais reitings

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Hārvarda Universitāte.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Visuotinė lietuvių enciklopedija* raksts (lietuviski)
* *Brockhaus Enzyklopädie* raksts (vāciski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* Oficiālā tīmekļa vietne (angliski)
# Žans Klods Karjērs

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|

| Žans Klods Karjērs *Jean-Claude Carrière* |
| --- |
|  |
| Žans Klods Karjērs 2008. gadā |
| Personīgā informācija |
| Dzimis | 1931. gada 17. septembrī  Kolombjēra pie Orbas, Francija |
| Miris | 2021. gada 8. februārī (89 gadi)  Parīze, Francija |

 |
|

| Literārā darbība |
| --- |
| Nodarbošanās | rakstnieks, scenārists, aktieris, kinorežisors |
| Rakstīšanas laiks | 1957—2021 |
| Apbalvojumi | 2014: Kinoakadēmijas goda balva |
| Mākslas portāls / Literatūras vikiprojekts                         |

 |

**Žans Klods Karjērs** (franču: *Jean-Claude Carrière*, dzimis 1931. gada 17. septembrī, miris 2021. gada 8. februārī) bija franču rakstnieks, kinoscenārists, kinoaktieris un kinorežisors. Saņēmis Amerikas Kinoakadēmijas balvu par labāko īsfilmu, kā arī Kinoakadēmijas goda balvu. Daudz darbojies kopā ar Luisu Bunjuelu. Bijis *La Fémis*, Francijas valsts kino skolas, prezidents.

Karjērs savu pirmo romānu *Lézard* sarakstīja 1957. gadā. Viņš iepazinās ar Žaku Tatī, pēc kura filmu motīviem viņš rakstīja īsus romānus. Caur Tatī, viņš iepazinās ar Pjēru Etē, kura dažām filmām viņš sarakstīja scenārijus, tajā skaitā *Heureux Anniversaire* (1962). Par šo filmu abi tās autori, Karjērs un Etē, ieguva Kinoakadēmijas balvu "Labākā īsfilma".

Karjēra deviņpadsmit gadus ilgā sadarbība ar kinorežisoru Bunjuelu sākās ar filmu *Diary of a Chambermaid* (1964), viņš kopā ar Bunjuelu uzrakstīja scenāriju, kā arī atveidoja ciemata mācītāja lomu. Karjērs ir sarakstījis scenāriju gandrīz visām pēdējām Bunjuela filmām, tajā skaitā *Belle de Jour* (1967), *The Milky Way* (1969), "Buržuāzijas diskrētais šarms" (1972), "Brīvības rēgs" (1974) un "Šis slepenais iekāres objekts" (1977).

Vēl viņš ir sarakstījis scenārijus filmām *The Tin Drum* (1979), *Danton* (1983), *The Return of Martin Guerre* (1982), *La dernière image* (1986), *The Unbearable Lightness of Being* (1988), *Valmont* (1989), *Cyrano de Bergerac* (1990), *Birth* (2004) un "Gojas rēgi" (2006), kā arī kopā ar kinorežisoru Nagisu Osimu ir scenārija līdzautors filmai *Max, Mon Amour* (1986). Tāpat Karjērs ir sadarbojies ar Pīteru Bruku pie senā sanskrita eposa *The Mahabharata* deviņu stundu ilgajā skatuves versijas un piecu stundu kino versijas.

Par filmas "Buržuāzijas diskrētais šarms" scenāriju kopā ar Luisu Bunjuelu saņēmis BAFTA kino balvu. Vēl vienu BAFTA kino balvu ieguvis par filmas "Nepanesamais esības vieglums" (*The Unbearable Lightness of Being*, 1988) scenāriju (kopā ar Filipu Kaufmanu). Kā viens no filmas *Le retour de Martin Guerre* (1982) scenāristiem ieguvis Cēzara balvu. 2016. gadā apbalvots ar Eiropas Kino balvu par mūža ieguldījumu.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Žans Klods Karjērs.

* *IMDb* profils (angliski)
* *Internet Broadway Database* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
# Aladins (1992. gada filma)[labot | labot pirmkodu]

| Aladins |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Aladdin* |
| Žanrs |
animācijas filma, muzikāla filma, fantāzija |
| Režisors | * Rons Klementss
* Džons Maskers
 |
| Producents | * Rons Klementss
* Džons Maskers
 |
| Scenārija autors | * Teds Eliots
* Terijs Rosio
* Rons Klementss
* Džons Maskers
 |
| Galvenajās lomās | * Robins Viljamss
* Skots Vīgners
* Linda Larkina
* Džonatans Frīmens
* Frenks Velkers
* Gilberts Gotfrīds
* Daglass Sīls
 |
| Mūzika |
Alans Menkens |
| Studija | * *Walt Disney Pictures*
* *Walt Disney Feature Animation*
 |
| Izplatītājs | *Buena Vista Pictures* |
| Izdošana | * 1992. gada 25. novembris (ASV)
* 1993. gada 12. jūnijs (Latvija)
 |
| Ilgums |
90 minūtes |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
28 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
504,1 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Aladins"** (angļu: *Aladdin*) ir 1992. gada ASV muzikāla animācijas filma, kuras režisori, scenārija autori un vieni no producentiem ir Rons Klementss un Džons Maskers. Galvenās lomas ierunājuši Robins Viljamss, Skots Vīgners, Linda Larkina, Džonatans Frīmens, Frenks Velkers, Gilberts Gotfrīds un Daglass Sīls. Filmas pirmizrāde notika 1992. gada 25. novembrī.

Aladins, kurš dzīvo uz ielas iedomātā pilsētā Agrabā Tuvajos Austrumos, atrod burvju lampu, kurā atrodas džins. Lai noslēptu lampu no lielvezīra, Aladins nomaskējas par bagātu princi un cenšas iegūt sultāna un viņa meitas labvēlību.

2019. gadā pēc animācijas filmas motīviem iznāca Gaja Ričija spēlfilma.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *TV.com* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Parsi

Parsi| Visi iedzīvotāji |
| --- |
|
100–120 tūkstoši |
| Reģioni ar visvairāk iedzīvotājiem |
| * Indija: 57 264
* Kanāda: 3630
* Pakistāna: 2348
 |
| Valodas |
|
gudžaratu valoda |
| Reliģijas |
|
zoroastrisms |
|  |

**Parsi**, arī **parseji**, ir etnoreliģiska grupa, kas veidojusies no persiešu izcelsmes zoroastriešiem, kuri, galvenokārt viduslaikos, no Irānas teritorijas migrēja uz Indijas subkontinentu. Vēsturiski šo pārvietošanos parasti saista ar islāma izplatību mūsdienu Irānas teritorijā. Par migrāciju un tās detaļām tiek diskutēts, taču kopienas izcelsmes naratīvs parasti skaidrots kā bēgļu pārcelšanās uz Gudžarātu, kur parsieši nostiprinājās un vēlāk arī pilsētās izveidoja ietekmīgus centrus. Parsi sevi uzskata par senās persiešu kultūras un zoroastrisma tradīciju mantiniekiem, saglabājot atšķirīgu identitāti reliģiskajā praksē, sociālajā un kultūras dzīvē. Parsu etniskā, reliģiskā un kultūras identitāte balstās zoroastrisma ticībā, kuras pamatā ir pravieša Zaratustras mācība par labo un ļauno, morālo izvēli un kosmisko kārtību. Reliģiskajā praksē ugunij ir centrāla loma kā šķīstības un patiesības simbolam, ko kopiena uztur uguns tempļos. Kultūras ziņā parsi apvieno persiešu izcelsmes tradīcijas ar Indijas vides ietekmi, radot savdabīgu dzīvesveidu, kas izpaužas valodā, paražās, apģērbā un kopienas institūcijās. Identitāti stiprina arī endogāmijas tradīcijas, vienlaikus vēsturiski notikusi integrācija Indijas sabiedrībā. Rietumindijā gudžaratu valoda gadsimtiem bijusi būtisks parsu kultūras nesējs.

Mūsdienās parsi galvenokārt dzīvo Indijā, īpaši Mumbajā un Gudžarātas pilsētās, kur vēsturiski izveidojušās lielākās kopienas. Mazākas vēsturiskas kopienas pastāv arī Karāči un citviet Pakistānā, kā arī Irānā, Apvienotajā Karalistē, Ziemeļamerikā un Austrālijā. Saskaņā ar Indijas 2011. gada tautas skaitīšanu, parsu (zoroastriešu) skaits Indijā bija 57 264 (samazinājums no 69,6 tūkstošiem 2001. gadā), un valsts institūcijas šo demogrāfisko lejupslīdi ir fiksējušas oficiālajās publikācijās. Pasaulē zoroastriešu kopskaits parasti tiek lēsts ap 110–120 tūkstošiem, un Indijas parsi veido lielāko šīs reliģijas kopienas daļu. Kopējais parsu skaits pasaulē bieži tiek minēts aptuveni 100–120 tūkstošu robežās, pēdējās desmitgadēs sarūkot zemas dzimstības un stingru reliģiskās piederības noteikumu dēļ. Parsu nozīme Indijas vēsturē un sabiedrībā ir bijusi nesamērīgi liela salīdzinājumā ar to skaitu. Koloniālajā un pēckoloniālajā periodā parsi ieņēma ievērojamu lomu tirdzniecībā, rūpniecībā, zinātnē, izglītībā un sabiedriskajā dzīvē. Viņi aktīvi piedalījās industrializācijā, labdarībā un pilsoniskās sabiedrības veidošanā, kļūstot par vienu no redzamākajām minoritāšu kopienām Indijā.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Parsi.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Katoļu enciklopēdijas raksts (angliski)
# Pludmales patruļa (filma)

| Pludmales patruļa |
| --- |
|  |
| Oriģinālais nosaukums | *Baywatch* |
| Žanrs |
komēdija, asa sižeta filma |
| Režisors |
Sets Gordons |
| Producents | * Aivans Raitmans
* Maikls Berks
* Duglass Švarcs
* Gregorijs Dž. Bonans
* Bo Flinns
 |
| Scenārija autors | * Deimiens Šenons
* Marks Svifts
 |
| Galvenajās lomās | * Zaks Efrons
* Prijanka Čopra
* Dveins Džonsons
* Aleksandra Dadario
 |
| Mūzika |
Kristofers Lennerts |
| Studija | * *Vinson Pictures*
* *Cold Spring Pictures*
* *Paramount Pictures*
* *Contrafilm*
* *The Montecito Picture Company*
* *Seven Bucks Productions*
* *Flynn Company*
 |
| Izplatītājs | *Paramount Pictures* |
| Izdošana | * 2017. gada 13. maijs (Maiami)
* 2017. gada 25. maijs (ASV)
 |
| Ilgums |
121 minūte |
| Valsts |  ASV |
| Valoda |
angļu |
| Budžets |
69 miljoni US$ |
| Kopējie ienākumi |
177,9 miljoni US$ |
| **IMDb profils** |

**"Pludmales patruļa"** (angļu: *Baywatch*) ir 2017. gada ASV asa sižeta kinokomēdija, kas balstīta uz tāda paša nosaukuma seriālu. Filmas režisors ir Sets Gordons. Galvenās lomas atveido Zaks Efrons, Prijanka Čopra, Dveins Džonsons un Aleksandra Dadario. Filmas pirmizrāde notika 2017. gada 13. maijā Maiami.

Pieredzējušam glābējam Mičam Bukanonam jāsadarbojas ar jauno pludmales patruļas darbinieku Metu Broudiju pēc tam, kad tiek atklāts noziedzīgs plāns, kas apdraud pludmales nākotni.

## Atsauces

## Ārējās saites

* *IMDb* profils (angliski)
* *AllMovie* profils (angliski)
* *Turner Classic Movies* profils (angliski)
* *Metacritic* profils (angliski)
* *Box Office Mojo* profils (angliski)
* *Rotten Tomatoes* profils (angliski)
# Rasmošana

**Rasmošana** (kalks no angļu: *web harvesting* — ‘[tīmekļa] ražas novākšana’ — no vārdu „raža” un „birums” sinonīma „rasma”) ir automatizēta interneta tiešsaistē pieejamo materiālu vākšana, publicēšana un arhivēšana.

Rasmošana sākas ar URL saišu saraksta noteikšanu un sastādīšanu, kas būs nepieciešama tālākai informācijas izmantošanai. Programma pēc tam veic URL saišu lejupielādi. Internetā atrodamās hipersaites var tikt ņemtas vērā vai ignorētas atkarībā no programmas uzstādījumiem. Atšķirībā no parastas programmas-rāpuļa rasmošanai ir noteikts meklēšanas dziļums un tā beidz darboties tikai tad, kad viss URL saraksts ir izsmelts. Rasmošana ļauj interneta meklētājprogrammām indeksēt meklētājam nepieciešamo informāciju. Lejuplādētais saturs pēc tam tiek indeksēts un pārveidots lietotājam viegli izmantojamā interneta lietotnes veidā.

Latvijā tīmekļa vietnes rasmo Latvijas Nacionālā bibliotēka. No 2005. līdz 2007. gadam rasmošanai tika izmantota Heritrix, NutchWAX un WERA programmatūra, no 2008. gada tika izmantota Web Curator Tool un Wayback Machine programmatūra, bet kopš 2018. gada rasmošana tiek veikta, izmantojot iekšēju, slēgtu informācijas sistēmu. Tīmekļa vietnes tiek rasmotas gan izlases veidā — analizējot tīmekļa vietņu saturu, tematiku, kvalitāti u.c. īpašības, gan automatizēti — veicot pēc iespējas pilnīgu nacionālā domēna (.lv) vākšanu un saglabāšanu.

Piekļuve norasmotajam saturam tiek nodrošināta no Latvijas Nacionālās bibliotēkas telpām, Latvijas tīmekļa vietņu arhīvā[novecojusi saite].

## Atsauces