Rikunarita-ORG/Wikinium huggingface dataset:
# Francijas intervence Spānijā[labot | labot pirmkodu]

| Francijas intervence Spānijā |
| --- |
|  Glezna par Francijas intervenci Spānijā 1823. gadā |
|

|  |  |
| --- | --- |
| Datums | 1823. gada aprīlis — novembris |
| Vieta | Spānija |
| Iznākums |
Francijas Karalistes un Spānijas monarhistu uzvara
* Liberālās konstitūcijas atcelšana
* Karaļa absolūtisma atjaunošana
 |

 |
| Karotāji |
|  Francija
 Spānijas monarhisti |  Spānijas liberāļi |
| Zaudējumi |
|
Francijai: 400 nogalināti |
600 nogalināti |

**Francijas intervence Spānijā** (franču: *expédition d’Espagne*) bija 1823. gadā noticis Burbonu dinastijas Francijas karaļa Luija XVIII organizēts iebrukums Spānijā ar mērķi tās tronī atjaunot savu dinastisko radinieku, Burbonu karali Fernando VII, kas bija Francijas karaļa Anrī IV pēctecis.

1820. gada janvārī Spānijā sākās armijas sacelšanās pret Fernando VII absolūto monarhiju. Karalis neievēroja 1812. gada liberālo konstitūciju un centās nepieļaut Dienvidamerikas koloniju neatkarību. Kareivji, kas bija paredzēti nosūtīšanai uz Dienvidameriku, sadumpojās un draudēja maršēt uz Madridi. Karalis akceptēja jauno 1820. gada 9. marta konstitūciju, kas radīja konstitucionālu monarhiju un liberāļu vadītu valdību. Karalis turpmāk atradās faktiskā mājas arestā, kamēr valstī valdīja parlaments. 1822. gada vēlēšanās uzvarēja liberāļi, bet reģionos sākās monarhistu dumpji.

Daudz kas no Spānijā notiekošā atgādināja franču revolūcijas pirmos gadus, tāpēc monarhisti liberāļus dēvēja par frankofīliem (*afrancesados*), kamēr pārējās Eiropas lielvalstīs vairojās bailes no jakobīņu stila revolūcijas atkārtošanās Spānijā. 1822. gada oktobrī Veronā notika Krievijas Impērijas, Austrijas Impērijas, Prūsijas Karalistes un Lielbritānijas augstāko pārstāvju tikšanās, kuras laikā Francija saņēma atļauju veikt intervenci Spānijā, lai izbeigtu liberāļu varu.

1823. gada 7. aprīlī 80 000 franču kareivji iebruka Spānijā. Liberāļu parlaments karali pārveda no Madrides uz Sevilju un ātri organizēja ap 70 000 kareivju lielu armiju. Politiski sadalītā un vājā spāņu armija izrādīja minimālu pretestību, arī monarhijai simpatizējošā tauta liberāļus neatbalstīja. 23. maijā franči iegāja Madridē, sākās liberāļu aresti. Franču armijai tuvojoties Seviljai, karali pārveda uz Kadisu pašos valsts dienvidos. Jūnija un jūlija laikā franču armija ieņēma vai aplenca Spānijas lielākās pilsētas. 16. augustā franču galvenie spēki sasniedza jau iepriekš no zemes un jūras aplenkto Kadisu un sāka tās apšaudi. 30. septembrī parlaments, saprotot tālākas pretošanās bezjēdzīgumu, pasludināja savas pastāvēšanas beigas un atbrīvoja karali. Barselona padevās tikai 2. novembrī.

Fernando VII pasludināja liberālo konstitūciju par spēkā neesošu, atjaunoja savu absolūto varu un turpināja valdīt līdz nāvei 1833. gadā. Francijas armijas galvenie spēki atstāja Spāniju 1823. gada novembrī, valstī karaļa varas stiprināšanai izvietojot 45 000 cilvēku lielu garnizonu, kuru pabeidza izvest 1828. gadā.

## Atsauces
# Centrs–Valdeluāra[labot | labot pirmkodu]

|  |
| --- |
| **Centrs—Valdeluāra** |
| Centre-Val de Loire |
| —  **Francijas reģions**  —  |
| Luāras upe OrleānāLuāras upe Orleānā |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| Centra-Valdeluāras atrašanās vieta Francijā |
| Pārvaldes centrs
  | Orleāna
 |
| Valsts
 |  Francija |
| Izveidots | 2016. gadā |
| Departamenti |
6[rādīt]
* Endra
* Endra un Luāra
* Ēra un Luāra
* Luarē
* Luāra un Šēra
* Šēra
 |
| **Platība**  |
|  - Kopējā
  | 39 151 km² |
| **Iedzīvotāji** (2022) |
|  - Kopā | 2 581 597 |
|  - Blīvums | 65,9/km² |
| Laika josla | CET (UTC+1)
  |
|  - Vasaras laiks (DST) | CEST (UTC+2) |
| ISO 3166 kods | FR-CVL |
| **Mājaslapa:** www.centre-valdeloire.fr |
|  **Centrs—Valdeluāra Vikikrātuvē** |

**Centrs—Valdeluāra** (franču: *Centre-Val de Loire*, izrunā: [sɑ̃tʁə val də lwaʁ]) ir viens no Francijas 26 reģioniem. Reģions robežojas ar 8 citiem Francijas reģioniem. Centrs sīkāk iedalās sešos departamentos: Endra, Endra un Luāra, Ēra un Luāra, Luarē, Luāra un Šēra un Šēra. Reģiona pārvaldes centrs ir Orleāna.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Centrs–Valdeluāra.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Republikāņu partija (Francija)[labot | labot pirmkodu]

| Republikāņu partija (Francija) Les Républicains |
| --- |
|  |
| Galvenā mītne |  Parīze, Francija |

**Republikāņu partija** (franču: *Les Républicains* — ′republikāņi′) ir Francijas centriski labējā politiskā partija. Tā tika reģistrēta 2015. gada 30. maijā. Partijas pirmais līderis bija bijušais Francijas prezidents no 2007. līdz 2012. gadam Nikolā Sarkozī.

Tās dibināšanas laikā Republikāņu partija bija lielākā opozīcijas partija un otrā lielākā partija Francijā (pēc Sociālistiskās partijas). 2015. gada 15. septembrī partijā bija 175 900 biedru.

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Republikāņu partija.

* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
# Bluā[labot | labot pirmkodu]

| Bluā  |
| --- |
| pilsēta |
| *Blois* |
|  |
|  |
|

|  |
| --- |
|  **Ģerbonis** |

 |
| BluāRādīt kartē "Francija"BluāRādīt kartē "Centrs-Valdeluāra"BluāRādīt kartē "Luāra un Šēra" |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Francija |
| Reģions |
Centrs–Valdeluāra |
| Departaments |
Luāra un Šēra |
| Platība |
|  • Kopējā |
37,46 km2 |
| Augstums |
73 m |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
47 219 |
|  • blīvums |
1 215,7/km² |
| Laika josla |
CET (UTC+1) |
|  • Vasaras laiks (DST) |
CEST (UTC+2) |
| Pasta indekss | 41000 |
| Mājaslapa | www.ville-blois.fr |
|  **Bluā Vikikrātuvē** |

**Bluā** (franču: *Blois*, izrunā: /blwɑ/) ir pilsēta un komūna Francijas centrālajā daļā, Centra–Valdeluāras reģionā. Bluā ir Luāras un Šēras departamenta administratīvais centrs. 2013. gadā pilsētā dzīvoja 45,5 tūkstoši iedzīvotāju. Pilsēta atrodas Luāras upes krastos. Šajā apgabalā no 10. līdz 14. gadsimtam valdīja Bluā grāfi. Daudzas senās ēkas tika iznīcinātas Otrā pasaules kara laikā. Daļa no tām ir atjaunotas.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bluā.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Burža[labot | labot pirmkodu]

| Burža  |
| --- |
| pilsēta |
| *Bourges* |
|  |
|  |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  **Karogs** |  **Ģerbonis** |

 |
| BuržaBuržaBuržaRādīt kartē "Francija"Rādīt kartē "Centrs-Valdeluāra"Rādīt kartē "Šēra (departaments)"Rādīt visas |
|
Koordinātas: ﻿ / ﻿ |
| Valsts |  Francija |
| Reģions |
Centrs-Valdeluāra |
| Departaments |
Šēra |
| Platība |
|  • Kopējā |
68,74 km2 |
| Iedzīvotāji
(2023) |
|  • kopā |
64 186 |
|  • blīvums |
969,8/km² |
| Mājaslapa | www.ville-bourges.fr |
|  **Burža Vikikrātuvē** |

**Burža** (franču: *Bourges*) ir pilsēta Centra–Valdeluāras reģiona Šēra departamentā, Francijā. Departamenta administratīvais centrs. Atrodas valsts vidienē.

Jūlijs Cēzars šo nosauca par vienu no skaistākajām pilsētām Gallijā. Kārlis Lielais nosauca Buržu par Akvitānijas provinces galvaspilsētu. Simtgadu kara laikā te dzīvoja Šarls VII no 1422. līdz 1437. gadam, Žanna d'Arka te pavadīja ziemas (1429—1430). Luijs XI 1463. gadā dibināja universitāti, kas tika slēgta Franču revolūcijas laikā. Buržā Žans Kalvins pievērsās Mārtiņa Lutera idejām.

12. gadsimta beigās tika sākta gotiskas katedrāles celtniecība. 1992. gadā Buržas katedrāle tika iekļauta UNESCO Pasaules mantojuma sarakstā. Vēl ievērojama ir Žaka Kera (*Jacques Cœur*) pils.

Pilsētā atrodas sieviešu basketbola klubs *CJM Bourges Basket*, kurā spēlējušas vairākas latviešu basketbolistes.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Burža.

* *Encyclopædia Britannica* raksts (angliski)
* Krievijas Lielās enciklopēdijas raksts (2004-2017) (krieviski)
* *Encyclopædia Universalis* raksts (franciski)
* Pareizticīgo enciklopēdijas raksts (krieviski)
* Ebreju enciklopēdijas raksts (angliski)
# Džerets Stols[labot | labot pirmkodu]

**Džerets StolsJarret Stoll*|  |
| Personas dati |
| **Dzimis** | 1982. gada 24. jūnijā  Melvila, Kanāda |
| **Augums** | 185 cm |
| **Svars** | 97 kg |
| **Sporta veids** | Hokejs |
| **Pozīcija** | Centra uzbrucējs |
| **Nūjas tvēriens** | Labais |
| **Profesionāļa karjera** | 2002—2016 |
| Drafts |
| **NHL drafts** | 46., 2. kārtā, 2000 |
| **Drafta klubs** | Kalgari "Flames" |
| **NHL drafts** | 36., 2. kārtā, 2002 |
| **Drafta klubs** | Edmontonas "Oilers" |
| Papildinformācija |
| **Sasniegumi un apbalvojumi** |
| * Stenlija kauss — 2012, 2014
* Memoriālais kauss — 2002
 |
| Infokaste atjaunota 2017. gada 27. februārī. |

**Džerets Stols** (angļu: *Jarret Stoll*; dzimis 1982. gada 24. jūnijā) ir bijušais kanādiešu hokejists, centra uzbrucējs. Karjeras laikā aizvadījis 13 sezonas Nacionālās hokeja līgas klubos Edmontonas "Oilers", Losandželosas "Kings", Ņujorkas "Rangers" un Minesotas "Wild". Kopumā 872 spēlēs atzīmējies ar 388 punktiem. "Kings" sastāvā 2012. un 2014. gadā izcīnījis Stenlija kausu.

## Spēlētāja karjera

No 1998. līdz pat 2002. gadam Stols spēlēja Rietumu hokeja līgas vienībā *Kootenay Ice*, 2000. un 2002. gadā kļūstot par līgas čempioniem, kā arī 2002. gadā izcīnot Memoriālo kausu. 2002.—03. gada sezonā Stols sāka savu profesionālo karjeru, četras spēles aizvadot arī NHL klubā Edmontonas "Oilers". Nākamajā sezonā "Oilers" rindās uzbrucējs jau bija nostiprinājies. 2005.—06. gada sezonu noslēdza ar 68 rezultativitātes punktiem, kas bija rezultatīvākā Stola NHL sezona viņa karjerā.

2008. gada vasarā Stols tika aizmainīts uz Losandželosas "Kings" vienību. 2011.—12. un 2013.—14. gada sezonās kopā ar "Kings" izcīnīja Stenlija kausu. 2015. gada augustā noslēdza viena gada līgumu ar Ņujorkas "Rangers". Sezonas gaitā tika aizmainīts uz Minesotas "Wild", pēc sezonas beigām noslēdzot karjeru.

## Ārējās saites

* *Eliteprospects* profils (angliski)
* *Internet Hockey Database* profils (angliski)
* *Eurohockey* profils (angliski)
* NHL profils (angliski)
* *Hockey-Reference* profils (angliski)
# 1135. gads[labot | labot pirmkodu]

|  |  |
| --- | --- |
| **Tūkstošgades:** | * 1. tūkstošgade
* **2. tūkstošgade 3. tūkstošgade
 |
| **Gadsimti:** | * 11. gadsimts
* **12. gadsimts 13. gadsimts
 |
| **Desmitgades:** | * 1120 – 1129
* **1130 – 1139 1140 – 1149
 |
| **Gadi:** | * 1132
* 1133
* 1134
* **1135 1136
* 1137
* 1138
 |

1135. gads citos kalendāros| Gregora kalendārs | 1135 *MCXXXV* |
| Ab urbe condita | 1888 |
| Armēņu kalendārs | 584 ԹՎ ՇՁԴ |
| Asīriešu kalendārs | 5885 |
| Bahāju kalendārs | −709 — −708 |
| Bengāliešu kalendārs | 542 |
| Berberu kalendārs | 2085 |
| Budistu kalendārs | 1679 |
| Birmiešu kalendārs | 497 |
| Bizantiešu kalendārs | 6643—6644 |
| Ķīniešu kalendārs | 甲寅年 (Koka tīģeris) 3831 vai 3771     *— līdz —* 乙卯年 (Koka trusis) 3832 vai 3772 |
| Koptu kalendārs | 851—852 |
| Etiopu kalendārs | 1127—1128 |
| Ebreju kalendārs | 4895—4896 |
| Hindu kalendāri |  |
|  - *Vikram Samvat* | 1191—1192 |
|  - *Shaka Samvat* | 1057—1058 |
|  - *Kali Juga* | 4236—4237 |
| Holocēna kalendārs | 11135 |
| Igbo kalendārs | 135—136 |
| Irānas kalendārs | 513—514 |
| Islāma kalendārs | 529—530 |
| Jūlija kalendārs | 1135 *MCXXXV* |
| Korejas kalendārs | 3468 |
| Šī kaste: * skatīt
* diskusija
* labot
 |

**1135. gads** (MCXXXV) bija gads, kas pēc Jūlija kalendāra sākās otrdienā.

## Notikumi

* 1. decembris — ar Henrija I Izglītotā nāvi Anglijā beidza valdīt Normandiešu dinastijas karaļi un sākās 19 gadus ilgs pilsoņu karš (*The Anarchy*).
* 22. decembris — Etjēns III d'Bluā kļuva par Anglijas karali.

### Nezināms datums

* Dibināta Vācijas pilsēta Diseldorfa.

## Dzimuši

* 30. marts — Maimonids, ebreju rabīns, ārsts, filozofs (miris 1204.)
* *iespējams*
	+ Kārlis VII, Zviedrijas karalis (miris 1167.)

## Miruši

* 4. jūnijs — Huidzuns, Ķīnas imperators (dzimis 1082.)
* 1. decembris — Henrijs I Izglītotais, Normandijas hercogs un Anglijas karalis (dzimis 1068.)
# Bendžamins Franklins[labot | labot pirmkodu]

| **Bendžamins FranklinsBenjamin Franklin* |
| --- |
|  |
|  |
|  |
|
6. Pensilvānijas prezidents |
|  |
| **Amatā** 1785. gada 18. oktobris — 1788. gada 5. novembris |
| Priekštecis |
Džons Dikinsons |
| Pēctecis |
Tomass Miflins |
|  |
|
ASV ministrs Francijas Karalistē (ASV vēstnieks Francijas Karalistē) |
|  |
| **Amatā** 1779. gada 23. marts — 1785. gada 17. maijs |
| Priekštecis |
amats izveidots |
| Pēctecis |
Tomass Džefersons |
|  |
|
ASV ministrs Zviedrijā (ASV vēstnieks Zviedrijā) |
|  |
| **Amatā** 1782. gada 28. septembris — 1783. gada 3. aprīlis1785. gada 17. maijs |
| Priekštecis |
amats izveidots |
| Pēctecis |
Džonatans Rasels |
|  |
|

---

 |
| Dzimšanas dati |
1706. gada 17. janvārī  Bostona, Masačūsetsa, Britu Amerika (tagad  ASV) |
| Miršanas dati |
1790. gada 17. aprīlī (84 gadu vecumā)  Filadelfija, Pensilvānija, Amerikas Savienotās Valstis |
| Tautība |
amerikānis |
| Politiskā partija |
bez partijas |
| Dzīvesbiedrs(-e) |
Debora Rīda |
| Profesija |
rakstnieks, izdevējs, valstsvīrs, politiķis, politikas teorētiķis, politikas aktīvists, diplomāts (vēstnieks), bibliotekārs, izgudrotājs, fiziķis, vergturis |
| Reliģija |
deisms |
| Paraksts |  |

**Bendžamins Franklins** (angļu: *Benjamin Franklin*; dzimis 1706. gada 17. janvārī [v.s. 6. janvārī], miris 1790. gada 17. aprīlī) bija amerikāņu rakstnieks, izdevējs, politologs, politiķis, izgudrotājs, zinātnieks, pilsoņu aktīvists, valstsvīrs, kareivis un diplomāts. Kā viens no Amerikas Savienoto Valstu dibinātājiem piedalījās 1776. gada ASV Neatkarības deklarācijas izstrādē un bija viens no tās parakstītājiem. ASV Neatkarības kara laikā pārstāvēja ASV intereses Francijas Karalistē (mūsdienās teiktu, ka bija ASV vēstnieks Francijā) Bendžamins Franklins ir arī viens no 1787. gada ASV Konstitūcijas autoriem.

Bendžamins Frenklins izgudroja zibensnovedēju, bifokālās brilles un daudzus citus mūsdienās izmantojamus priekšmetus. Viņš izveidoja Amerikā pirmo bibliotēku, kurā izsniedz grāmatas uz mājām, un pirmo ugunsdzēsības departamentu Pensilvānijas štatā, kas bija viens no pirmajiem brīvprātīgo ugunsdzēsēju dienestiem Amerikā. Viņš pirmais ierosināja ideju par koloniālo vienotību un ideju par amerikāņu nāciju. Amerikas revolūcijas laikā viņš nodrošināja franču aliansi, kas palīdzēja īstenot ideju par ASV.

## Attēlojums mākslā un kino

* 2024. gada Apple TV+ miniseriāls "Franklin". Bendžamina Franklina lomā Maikls Duglass.

## Atsauces

## Ārējās saites

* Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Bendžamins Franklins.
* *Encyclopædia Britannica* profils (angliski)
# Pašvaldības vadītājs

**Pašvaldības vadītājs** ir pašvaldības priekšsēdētājs, kura uzdevums gandrīz vienmēr ir vadīt pašvaldības domes sēdes. Dažās valstīs, piemēram, Anglijā, Amerikas Savienotajās Valstīs un Francijā, pašvaldības vadītājs tiek saukts par **mēru** (franču: *maire* — ‘vecākais’, angļu: *mayor*). Vācijā, Dānijā, Nīderlandē un Zviedrijā pašvaldības vadītāju dēvē par **birģermeistaru** (vācu: *Bürgermeister*, dāņu: *Borgmester*, nīderlandiešu: *Burgemeester*, zviedru: *Borgmästare*). Latvijā pilsētas pašvaldības vadītājs ir **pilsētas domes priekšsēdētājs**, bet novados — **novada domes priekšsēdētājs**.

## Vēsture

No 13. gadsimta beigām līdz 1878. gadam Latvijas pilsētas pārvaldīja birģermeistari, Rīgas rātei bija 4 birģermeistari, no kuriem viens bija galvenais.

## Skatīt arī

* Latvijas pašvaldību vadītāji
* Rīgas pašvaldības vadītājs

## Atsauces
# 1965. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss

| 1965. gada Eirovīzijas Dziesmu konkurss  |
| --- |
| **Fināls** | 1965. gada 20. marts |
| **Vadītājs(i)** | Renāta Mauro |
| **Pārraidītājs** |  *RAI* |
| **Vieta** | , Neapole, Itālija RAI Naepoles producēšanas centrs |
| **Uzvarētājs** |  Frensa Galla - *Poupée de cire, poupée de son* |
| **Dalībvalstis** | 18 valstis |
| **Valstis, kas debitē** |  Īrija |
| **Valstis, kas atgriežas** |  Zviedrija |
| **Valstis, kas izstājās** | nav |
| **Nulle punktu** |  Beļģija
 Vācija  Somija  Spānija |
|
Dalībnieki

     Dalībvalstis     Valstis, kas piedalījušās iepriekš, bet ne šajā konkursā |
| **Eirovīzijas dziesmu konkurss** |
|  |
| ◄ 1964        1966 ► |

**1965. gada Eirovīzijas dziesmu konkurss** bija desmitais Eirovīzijas dziesmu konkurss, kas norisinājās Neapolē, Itālijā, pēc Itālijas uzvaras 1964. gada Eirovīzijas dziesmu konkursā iepriekšējā gadā. Luksemburga plūca laurus jau otro reizi ar dziesmu "Poupée de cire, poupée de son", kuru izpildīja dziedātāja Frensa Galla franču valodā. Šajā gadā debitēja Īrija, kas vēlāk atkārtoti guva panākumus Eirovīzijas dziesmu konkursā. Zviedrija atgriezās sacensībā pēc pārtraukuma iepriekš. Neviena valsts neizstājās, tādēļ konkursā piedalījās 18 valstis - vairāk nekā jebkad iepriekš.

## Norises vieta

Neapole ir trešā lielākā Itālijas pilsēta (pēc Romas un Milānas), šajā pilsētā atrodas RAI Neapoles koncertzāle.

## Dalībvalstis

| Nr. | Dalībvalstis | Izpildītājs | Dziesma | Valoda | Vieta | Punkti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 01 |  Nīderlande | Konnija Vandenbossa | "'t Is genoeg" | Holandiešu | 11. | 5 |
| 02 |  Lielbritānija | Keitija Kirbija | "I Belong" | Angļu | 2. | 26 |
| 03 |  Spānija | Končita Bautista | "¡Qué bueno, qué bueno!" | Spāņu | 15. | 0 |
| 04 |  Īrija | Bačš Mūrs | "Walking the Streets in the Rain" | Angļu | 6. | 11 |
| 05 |  Vācija | Ulla Viesnere | "Paradies, wo bist du?" | Vācu | 15. | 0 |
| 06 |  Austrija | Udo Jirgenss | "Sag ihr, ich lass sie grüßen" | Vācu | 4. | 16 |
| 07 |  Norvēģija | Kristija Spārboe | "Karusell" | Norvēģu | 13. | 1 |
| 08 |  Beļģija | Lize Marke | "Als het weer lente is" | Holandiešu | 15. | 0 |
| 09 |  Monako | Marjorija Noēla | "Va dire à l'amour" | Franču | 9. | 7 |
| 10 |  Zviedrija | Igvars Iksels | "Absent Friend" | Angļu | 10. | 6 |
| 11 |  Francija | Gaijs Mardels | "N'avoue jamais" | Franču | 3. | 22 |
| 12 |  Portugāle | Simona de Olivera | "Sol de inverno" | Portugāļu | 13. | 1 |
| 13 |  Itālija | Bobijs Solo | "Se piangi, se ridi" | Itāļu | 5. | 15 |
| 14 |  Dānija | Brigita Brūele | "For din skyld" | Dāņu | 7. | 10 |
| 15 |  Luksemburga | Frensa Galla | "Poupée de cire, poupée de son" | Franču | 1. | 32 |
| 16 |  Somija | Viktors Klimenko | "Aurinko laskee länteen" | Somu | 15. | 0 |
| 17 |  Dienvidslāvija | Vaiss Vukovs | "Čežnja" | Horvātu | 12. | 2 |
| 18 |  Šveice | Jovanna | "Non, à jamais sans toi" | Franču | 8. | 8 |

## Atsauces

*
*